На основу члана 119. став 1. тачка 1, а у вези с чланом 100. Закона о основама система образовања и васпитања („Службени гласник РС” 88/2017) Школски одбор ОШ „Диша Ђурђевић“, на седници одржаној 04.04.2018. године, донео је статут школе, а 12.12.2018.године Школски одбор донео је допуне и измене Статута:

С Т А Т У Т
ОСНОВНЕ ШКОЛЕ „ДИША ЂУРЂЕВИЋ“

I ОСНОВНЕ ОДРЕДБЕ
 
1. ПРЕДМЕТ РЕГУЛИСАЊА
Члан 1.
Статут ОШ „Диша Ђурђевић“ је основни и највиши општи акт ОШ „Диша Ђурђевић“,  коjим се ближе уређуjе организациjа, начин рада, управљање и руковођење у  Школи, поступање органа Школе ради обезбеђивања остваривања права и обавеза ученика, права и обавеза родитеља односно другог законског заступника, заштита и безбедност ученика и запослених и мере за спречавање повреда забрана утврђених Законом о основама система образовања и васпитања, начин обjављивања општих аката и обавештавања свих заинтересованих страна о одлукама органа и друга питања, у складу са законом. 

2. ПРИМЕНА ЗАКОНА И ДРУГИХ ОПШТИХ АКАТА
Члан 2.
Запослени у Школи остварују права, обавезе и одговорности у складу са одредбама Закона о основама система образовања и васпитања, другим законима и прописима (општим актима и колективним уговорима) којима се уређују радни односи.   
На питања поступања у управним стварима, коjа нису уређена Законом из става 1 овог члана, примењуjе се закон коjим се уређуjе општи управни поступак. 
Термини изражени у овом Статуту у граматичком мушком роду подразумеваjу природни мушки и женски род лица на коjе се односе. 

Члан 3.
У случају да су одредбе Статута у супротности са Законом о основама система образовања и васпитања и другим општим правним актима које доноси Скупштина, Влада или Министарство  Републике Србије, неће се примењивати одредбе Статута, већ непосредно општа правна акта које је донела Скупштина, Влада или Министарство Републике Србије.
На све случајеве који нису обухваћени одредбама Статута или одредбама општег акта који Школа доноси, непосредно ће се примењивати одредбе општег правног акта које је донела Скупштина, Влада или Министарство Републике Србије, као и одредбе Општег колективног уговора и Посебног колективног уговора, које закључује Влада, односно Министарство Републике Србије са репрезентативним синдикатима.
Када радне односе не уређује Закон, већ га уређују два или више oпштих акта исте правне снаге чије су одредбе супротне, примењује се одредбе посебног акта који регулише права, обавезе и одговорности запослених.
3. ОСНОВНИ ПОДАЦИ О ШКОЛИ 
Члан 4.
Школа је образовно-васпитна установа у којој се остварује делатност јавне службе за основно образовање и васпитање.
Образовно-васпитни рад обухвата наставу и друге облике организованог рада са ученицима. 
4. НАЗИВ И СЕДИШТЕ ШКОЛЕ 
Члан 5.
Назив Школе је: „Диша Ђурђевиђ “.
Седиште Школе је у Лазаревцу, улица Сјеничка, број 3, насеље Нови Медошевац.
Делатност Школе је основно образовање, шифра делатности је 85.20.
Школа обавља делатност у свом седишту и у издвојеном одељењу у:
1.	Лазаревцу, улица Сјеничка број 3, насеље Нови Медошевац,
2.	Медошевцу.
Решењем Министарства просвете и науке о верификацији школе број 022-05-29/2011-07 од 19.10.2011.године потврђује се испуњеност прописаних услова на основу којих Основна школа „Диша Ђурђевић“ може да обавља делатност основног образовања и васпитања ученика у седишту за први, други, трећи, четврти, пети, шести, седми и осим разред и у Лазаревцу (Нови Медошевац) и у Медошевцу за први, други, трећи и четврти разред
Издвојено одељење из става 5. овог члана нема статус правног лица.

5. ОСНИВАЊЕ ШКОЛЕ
Члан 6.
Школа је основана решењем Народног одбора општине Лазаревац број 01-7580/1 од 30.08.1961.године , а решењем Фи-15317/95 од 18.09.1995.године као оснивач ОШ „Диша Ђурђевић“ је уписана Влада Републике Србије. 
6. ПРАВНИ ПОЛОЖАЈ ШКОЛЕ
Члан 7.
Школа има својство правног лица са правима, обавезама и одговорностима на основу закона и овог Статута.
Школа је организована као јединствена радна целина.
Члан 8
Школа има право да у правном промету закључује уговоре и предузима друге правне послове у оквиру своје правне и пословне способности.
За своје обавезе у правном промету са трећим лицима Школа одговара свим својим средствима којима располаже.  
7. СТАТУСНЕ ПРОМЕНЕ
Члан 9.
Одлуку о вршењу статусних промена и промене седишта и назива Школе доноси Школски одбор, на предлог директора Школе уз сагласност Министарства и не може се вршити у току наставне године.
8. АУТОНОМИЈА ШКОЛЕ
Члан 10.
Аутономиjа Школе, у смислу Закона, подразумева избор поjединих садржаjа, начина остваривања, сарадника у складу са потребама, могућностима, интересовањима, расположивим ресурсима, карактеристикама локалне заjеднице приликом: 
1) доношења статута, развоjног плана, програма, годишњег плана рада, правила понашања у Школи, мера, начина и поступка заштите и безбедности деце и ученика и других општих аката Школе; 
2) доношења плана стручног усавршавања и професионалног развоjа наставника и стручног сарадника; 
3) доношења програма заштите од дискриминациjе, насиља, злостављања и занемаривања; 
4) самовредновања рада Школе у оквиру изабране области на годишњем нивоу у циљу унапређивања образовно-васпитног рада. 
Аутономиjа Школе, у смислу Закона, подразумева и: 
1) педагошку аутономиjу Школе: право да се дефинише део школских програма зависно од локалних прилика; да се у реализациjи обавезног општег програма максимално користе локални ресурси; право да се школски календар делимично прилагоди локалним приликама, промене у динамици остваривања школских програма уз поштовање годишњег плана рада, организациjа наставе у блоковима и заjедничких часова сродних предмета код интердисциплинарних тема, пуно уважавање локалних специфичности при изради развоjног плана и вишегодишњег школског програма у складу са карактеристикама локалног становништва; развиjање система стручног усавршавања наставника у самоj школи на основу реалних потреба Школе; 
2) аутономиjу наставника као педагошког стручњака и стручњака за предмет, право наставника као професионалца да самостално конципира процес наставе и учења, уз одговорност за резултате учења; 
3) доношење одлуке о избору уџбеника; 
4) начин остваривања сарадње са установама из области образовања и васпитања, здравства, социjалне и дечjе заштите, jавним предузећима, привредним друштвима и другим органима, службама и организациjама, ради остваривања права ученика и запослених. 
Школа доноси опште и друге акте поштуjући опште принципе и циљеве образовања и васпитања и коjима се на наjцелисходниjи начин обезбеђуjе остваривање општих исхода образовања и при томе укључуjе и родитеље, односно друге законске заступнике и њихова удружења и локалну заjедницу. 

9. РЕГИСТРАЦИЈА ШКОЛЕ
Члан 11.
Основна школа „Диша Ђурђевић“ је уписана у судски регистар код Привредног суда у Београду, регистрациони уложак број 5-293-00 .
Матични број Школе је: 07020805
Порески индетификациони број је: 101135342.
Члан 12.
Школа има свој рачун за редовно пословање који се води код Управе за трезор – Министарства финансија.

10. ЗАСТУПАЊЕ ШКОЛЕ
Члан 13.
Школу заступа директор Школе .
У случају привремене одсутности или спречености директора да обавља дужност, замењује га наставник или стручни сарадник на основу писменог овлашћења директора Школе, односно на основу овлашћења Школског одбора у случају уколико директор није у могућности да сам сачини овлашћење, а у складу са законом. 
Директор може у оквиру својих овлашћења, путем пуномоћја пренети одређена овлашћења за заступање Школе на друга лица.
Пуномоћје се издаје у писаном облику и може у свако доба опозвати.
11. ПОТПИСИВАЊЕ
Члан 14.
Школу као законски заступник потписује директор, односно лице које он писмено овласти.
Лица овлашћена за располагање новчаним средствима депонују свој потпис код надлежне службе Управе за трезор – Министарство финансија.
12. ШКОЛСКИ ПРОСТОР
Члан 15.
Одлуку о давању у закуп или на коришћење непокретности које користи Школа, доноси Школски одбор, у складу са законом. 

13. ПЕЧАТИ И ШТАМБИЉИ ШКОЛЕ
Члан 16.
Школа у свом раду користи:
•	један  печат округлог облика пречника 32 мм (већи печат) са следећим текстом на српском језику, ћириличним писмом које се исписује у концентричним круговима око грба Републике Србије: У спољном кругу печата исписује се горњем реду: Република Србија, а у доњем реду седиште Школе: Лазаревац, а у унутрашњем кругу исписује се назив Школе: „Диша Ђурђевић“. 
•	један  печат округлог облика пречника 25 мм (мали печат) са следећим текстом на српском језику, ћириличним писмом које се исписује у концентричним круговима око грба Републике Србије: У спољном кругу печата исписује се горњем реду: Република Србија, а у доњем реду седиште Школе: Лазаревац, а у унутрашњем кругу исписује се назив Школе: „Диша Ђурђевић“. 
•	један штамбиљ правоугаоног облика димензија: 60мм x 30мм, са следећим текстом на српском језику ћириличним писмом: Република Србија, Основна школа, “Диша Ђурђевић“ бр____,______20_год, Лазаревац.

Директор школе одговоран је за издавање, руковање и чување печата.
Члан 17.
Школа оверава веродостојност јавне исправе печатом, сагласно закону.
Јавне исправе као што су дипломе, сведочанства, ђачке књижице и уверења о завршеном разреду, као и њихови дупликати, оверавају се већим печатом , а уговори, општа и појединачна правна акта и рачуни са малим печатом. 

14. СРЕДСТВА ЗА РАД ШКОЛЕ
Члан 18.
Земљиште, зграде и друга средства коjа су стечена, односно коjа стекну установе чиjи jе оснивач Република Србиjа, аутономна покраjина, односно jединица локалне самоуправе, jесу у jавноj своjини и користе се за обављање делатности утврђене овим законом. 
15. ОРГАНИЗАЦИОНА СТРУКТУРА
Члан 19.
Структура запослених у Школи утврђује се Правилником о  организацији и систематизацији радних места, а на основу закона и општих аката које доноси министар.
Остваривање појединачних права, обавеза и одговорности запослених у Школи уређује се овим Статутом, посебним и појединачним колективним уговором, односно општим актом Школе.   
16. ЈАВНОСТ РАДА
Члан 20.
Рад Школе је јаван.
Јавност рада Школе обезбеђује се преко јавности рада њених руководећих, управљачких, стручних, саветодавних и ученичких, односно родитељских органа (Учнички парламент, односно Савет родитеља).
Општа акта која доноси Школа, као и обавештења која се односе на све запослене у школи или на све запослене који обављају исту врсту послова (наставници, стручни сарадници, помоћно-техничко особље, ваннаставно особље)  објављују се на огласној табли у зборници.
Појединачна акта, која се односе на одређено запослено лице, могу се објавити на огласној табли Школе, само ако запослени одбије да прими обавештење, решење, или други појединачни акт, или се у року наведеном у обавештењу објављеном на огласној табли Школе не јави надлежном лицу ради потписивања и преузимања акта. Издавалац акта, односно обавештења, дужан је да сачини службену забелешку о дану и сату објављивања акта на огласној табли и разлогу објављивања истог уз присуство и потпис два лица.  
Општа и појединачна акта и обавештења објављују се на огласној табли у зборници, с тим да се обавештења и појединачни правни акти за помоћно техничко особље могу објавити и на огласној табли у просторији техничког и помоћног особља Школе. 
Ближе одредбе о начину остваривања јавности рада уређују се пословницима о раду органа Школе.

17. ОДГОВОРНОСТ ШКОЛЕ ЗА БЕЗБЕДНОСТ УЧЕНИКА
Члан 21.
Школа доноси акт коjим прописуjе мере, начин и поступак заштите и безбедности ученика за време боравка у Школи и свих активности коjе организуjе Школа, у сарадњи са надлежним органом jединице локалне, коjе jе дужна да спроводи у складу са упутством које донесе министар. 
У циљу извршавања обавезе из става 1. овог члана, Школски одбор доноси Правилник о мерама, начину и поступку заштите и безбедности ученика. 
У циљу извршавања обавезе прописане актом из става 2. овог члана, директор Школе доноси План мера и распоред обавеза учесника у безбедности ученика и одговоран је за  спровођење мера, а исте спроводи Тим за безбедност ученика. 
Надлежни орган јединице локалне самоуправе дужан је да сарађује у  доношењу Правилника о мерама начину и поступку заштите и безбедности ученика и има право и обавезу да спроводе део мера  које су му прописане Правилником о мерама начину и поступку заштите и безбедности ученика и Планом мера, тј. да обезбеди финснсијска средства за физичко обезбеђење, да обезбеди дежурног полицајца и да именује представника јединице локалне самоуправе у Тим за безбедност.
Школа је дужна да спроводи мере из става 3. овог члана.

18. ПРАВИЛА ПОНАШАЊА У ШКОЛИ
Члан 22.
У школи се негују односи међусобног разумевања и уважавања личности, ученика, запослених и родитеља, односно других законских заступника. 
Запослени имају обавезу да својим радом и укупним понашањем доприносе развијању позитивне атмосфере у школи. 
Понашање у школи и односи ученика, запослених и родитеља уређују се Правилима о понашању ученика, запослених и родитеља ученика, односно других законских заступника и запослених у Школи.  

19. ЗАБРАНА ДИСКРИМИНАЦИЈЕ
Члан 23.
У Школи су забрањене дискриминациjа и дискриминаторско поступање, коjим се на непосредан или посредан, отворен или прикривен начин, неоправдано прави разлика или неjеднако поступа, односно врши пропуштање (искључивање, ограничавање или давање првенства), у односу на лице или групе лица, као и на чланове њихових породица или њима блиска лица на отворен или прикривен начин, а коjи се заснива на раси, боjи коже, прецима, држављанству, статусу мигранта, односно расељеног лица, националноj припадности или етничком пореклу, jезику, верским или политичким убеђењима, полу, родном идентитету, сексуалноj ориjентациjи, имовном стању, социjалном и културном пореклу, рођењу, генетским особеностима, здравственом стању, сметњи у развоjу и инвалидитету, брачном и породичном статусу, осуђиваности, старосном добу, изгледу, чланству у политичким, синдикалним и другим организациjама и другим стварним, односно претпостављеним личним своjствима, као и по другим основима утврђеним законом коjим се прописуjе забрана дискриминациjе. 
Не сматраjу се дискриминациjом посебне мере уведене ради постизања пуне равноправности, заштите и напретка лица, односно групе лица коjа се налазе у неjеднаком положаjу. 
Школа jе дужна да предузме све мере прописане Законом или општим актом, када се посумња или утврди дискриминаторно понашање у Школи. 
20. ЗАБРАНА НАСИЉА, ЗЛОСТАВЉАЊА И ЗАНЕМАРИВАЊА 
Члан 24.
У Школи jе забрањено физичко, психичко, социjално, сексуално, дигитално и свако друго насиље, злостављање и занемаривање запосленог, ученика, родитеља односно другог законског заступника или трећег лица у Школи. 
Повреде забране, из става 1. овог члана, коjе запослени учини према другом запосленом у Школи, уређуjу се Законом. 
Под насиљем и злостављањем подразумева се сваки облик jеданпут учињеног, односно поновљено вербално или невербално понашања коjе има за последицу стварно или потенциjално угрожавање здравља, развоjа и достоjанства личности ученика. 
Занемаривање и немарно поступање представља пропуштање Школе или запосленог да обезбеди услове за правилан развоj ученика. 
Школа jе дужна да одмах поднесе приjаву надлежном органу ако се код ученика примете знаци насиља, злостављања или занемаривања. 
Под физичким насиљем, у смислу овог закона, сматра се: физичко кажњавање ученика од стране запосленог, родитеља односно другог законског заступника или трећег лица у Школи; свако понашање коjе може да доведе до стварног или потенциjалног телесног повређивања ученика, или запосленог; насилно понашање запосленог према ученику, као и ученика према другом ученику, или запосленом. 
Под психичким насиљем, у смислу овог закона, сматра се понашање коjе доводи до тренутног или траjног угрожавања психичког и емоционалног здравља и достоjанства. 
Под социjалним насиљем, у смислу овог закона, сматра се искључивање ученика из групе вршњака и различитих облика активности Школе. 
Под сексуалним насиљем и злостављањем, у смислу овог закона, сматра се понашање коjим се ученик сексуално узнемирава, наводи или приморава на учешће у сексуалним активностима коjе не жели, не схвата или за коjе ниjе развоjно дорастао или се користи за проституциjу, порнографиjу и друге облике сексуалне експлоатациjе. 
Под дигиталним насиљем и злостављањем, у смислу овог закона, сматра се злоупотреба информационо комуникационих технологиjа коjа може да има за последицу повреду друге личности и угрожавање достоjанства и остваруjе се слањем порука електронском поштом, смс-ом, ммс-ом, путем веб-саjта (web site), четовањем, укључивањем у форуме, социjалне мреже и другим облицима дигиталне комуникациjе. 
Школа jе дужна да надлежном органу приjави сваки облик насиља, злостављања и занемаривања у Школи почињен од стране родитеља, односно другог законског заступника или трећег лица у Школи. 
Протоколом о поступању у установи у одговору на насиље, злостављање и занемаривање прописан је садржај и начин спровођења превентивних и интервентних активности, услови и начини за процену ризика, начин заштите од насиља, злостављања и занемаривања и ближи критеријуми за препознавање облика дискриминације од стране запосленог, ученика или трећег лица у установи.
О старању над применом Протокола о поступања у установи у одговору на насиље, злостављање и занемаривање, за спровођење превентивних и интервентних активности, као и за утврђивање степена повреде забране задужује се одељењски старешина, педагог, психолог и Тим за заштиту од насиља.
21.ЗАБРАНА ПОНАШАЊА КОЈА ВРЕЂА УГЛЕД, ЧАСТ И ДОСТОЈАНСТВО 
Члан 25.
Забрањено jе свако понашање запосленог према ученику, ученика према запосленом; родитеља, односно другог законског заступника или трећег лица према запосленом; запосленог према родитељу, односно другом законском заступнику; ученика према другом ученику, коjим се вређа углед, част или достоjанство. 
Директор Школе дужан jе да у року од три дана од дана сазнања за повреду забране из става 1. овог члана предузме одговараjуће активности и мере у оквиру надлежности Школе. 
Ближе услове о начинима препознавања понашања коjима се вређа углед, част или достоjанство у Школи, заjеднички прописуjу министар и министар надлежан за људска и мањинска права. 
Поступање Школе када се посумња или утврди вређање угледа, части или достоjанства, начине спровођења превентивних и интервентних активности, услове и начине за процену ризика, начине заштите и друга питања од значаjа за заштиту, прописуjе министар. 
22.ЗАБРАНА СТРАНАЧКОГ ОРГАНИЗОВАЊА И ДЕЛОВАЊА И КОРИШЋЕЊЕ ПРОСТОРА ШКОЛЕ У ТЕ СВРХЕ
Члан 26.
У Школи jе забрањено страначко организовање и деловање и коришћење простора Школе у те сврхе. 

II ПОСЕБНЕ ОДРЕДБЕ 

1. Делатност школе
1/1. Основна делатност школе
Члан 27.
Школа обавља образовно-васпитну делатност, односно послове ради остваривања законом утврђених права грађана од непосредног друштвеног интереса и остварује се као јавна служба у основном образовању и васпитању.
Образовно-васпитна делатност школе остварује се кроз образовно-васпитни рад који обухвата наставне и ваннаставне активности школе којима се остварује школски програм и постижу прописани циљеви, исходи и стандарди постигнућа.
Основна делатност Школе је образовно-васпитна делатност у оквиру основног образовања коју школа обавља самостално, или у сарадњи са другим организацијама и установама.
Основно образовање и васпитање остварује се у трајању од осам година у два образовна циклуса, у складу са Законом о основама система образовања и васпитања, Законом о основном образовању и васпитању и и програмом наставе и учења.
Први циклус обухвата први, други, трећи и четврти разред, за које се организује разредна настава и предметна настава, у складу са наставним планом и програмом и школским програмом.
Други циклус обухвата пети, шести, седми и осми разред, за које се организује предметна настава, у складу са наставним планом и програмом и школским програмом.
Трајање основног образовања и васпитања може бити дуже или краће од трајања из ст. 4. овог члана, у зависности од постигнућа и напредовања ученика. Ученику који је навршио 15 година живота престаје обавеза похађања школе истеком те школске године. 
Школа је дужна да ученику који је навршио 15 година живота, а није стекао основно образовање и васпитање, омогући школовање до навршених 17 година живота, ако то захтева ученик или његов родитељ, односно други законски заступник. Ученик који је навршио 15 година живота, а није стекао основно образовање и васпитање, може да настави стицање образовања по програму функционалног основног образовања одраслих.
Члан 28.
Основна делатност основне школе која остварује предшколски програм јесте васпитно-образовна делатност којом се остварују права грађана у складу са Уставом Републике Србије, Законом о основама система образовања и васпитања, ратификованим међународним конвенцијама, Законом о предшколском васпитању и образовању и Правилником о ближим условима и начину остваривања социјалне заштите деце у предшколској установи, полазећи од права детета, развојних, образовних, културних, здравствених и социјалних потреба деце и породица са децом предшколског узраста.
Основна делатност основне школе за ученике са сметњама у развоју, као и школе која има ученике са сметњама у развоју, јесте пружање додатне подршке у образовању деце, ученика и одраслих са сметњама у развоју у васпитној групи, односно другој школи и породици, у складу с критеријумима и стандардима које прописује министар.
1/2. Право на основно образовање и васпитање
Члан 29.
Свако лице има право на бесплатно и квалитетно основно образовање и васпитање у јавној школи.
Ученик јавне школе може бесплатно да користи књиге, школски материјал, превоз, исхрану, као и смештај када је то потребно, у складу са Законом.
1/3. Обавезност основног образовања и васпитања
Члан 30.
Основно образовање и васпитање обавезно је и остварује се у складу са Законом.
Припремни предшколски програм остварује се у складу са Законом и део је обавезног образовања и васпитања.
1/4. Образовање и васпитање ученика са сметњама у развоју и инвалидитетом 
Члан 31.
Ученик са сметњама у развоју и инвалидитетом јесте: дете са интелектуалним сметњама, дете са сензорним сметњама, дете са моторичким сметњама, дете са тешкоћама у учењу, дете са говорно-језичким сметњама, дете са проблемом у понашању, дете са емоционалним тешкоћама, дете са сметњама у развоју које се манифестују истовремено у неколико области, услед чега се дете суочава са бројним препрекама у задовољењу основних потреба и потребна му је најкомплекснија подршка или дете са другим сметњама због којих му је потребна подршка.
Ученик са сметњама у развоју и инвалидитетом стиче основно образовање и васпитање по правилу у Школи, заједно са осталим ученицима, а када је то у најбољем интересу ученика, у школи за ученике са сметњама у развоју и инвалидитетом, у складу са Законом.
Ученик са сметњама у развоју и инвалидитетом има право на индивидуални образовни план, у складу са Законом.
1/5. Образовање и васпитање ученика са изузетним способностима
Члан 32.
Ученик са изузетним способностима има право на индивидуални образовни план који омогућава да се његов развој и напредовање одвијају према способностима и интересовањима, у складу са Законом.

1/6. Школа посебне педагошке оријентације
Члан 33.
Школа може да остварује и програм посебне педагошке оријентације када Министарство утврди да реализација тог програма обезбеђује остваривање стандарда за завршетак основног образовања и васпитања. 
Програми педагошке оријентације из става 1. овог члана јесу: Монтесори програм, Декроли програм, Штајнер програм и слични програми, за које школа која их остварује поседује сертификат међународно признатог удружења школа исте педагошке оријентације.
1/7. Циљеви образовања и васпитања
Члан 34.
Извршавајући основну делатност, Школа обезбеђује остваривање општих принципа система образовања и васпитања и циљева образовања прописаних Законом.
Основни циљеви основног образовања и васпитања јесу: 
1) обезбеђивање добробити и подршка целовитом развоју ученика; 
2) обезбеђивање подстицајног и безбедног окружења за целовити развој ученика, развијање ненасилног понашања и успостављање нулте толеранције према насиљу; 
3) свеобухватна укљученост ученика у систем образовања и васпитања; 
4) развијање и практиковање здравих животних стилова, свести о важности сопственог здравља и безбедности, потребе неговања и развоја физичких способности; 
5) развијање свести о значају одрживог развоја, заштите и очувања природе и животне средине и еколошке етике, заштите и добробити животиња; 
6) континуирано унапређивање квалитета процеса и исхода образовања и васпитања заснованог на провереним научним сазнањима и образовној пракси; 
7) развијање компетенција за сналажење и активно учешће у савременом друштву које се мења; 
8) пун интелектуални, емоционални, социјални, морални и физички развој сваког ученика, у складу са његовим узрастом, развојним потребама и интересовањима; 
9) развијање кључних компетенција за целоживотно учење и међупредметних компетенција у складу са развојем савремене науке и технологије; 
10) развој свести о себи, стваралачких способности, критичког мишљења, мотивације за учење, способности за тимски рад, способности самовредновања, самоиницијативе и изражавања свог мишљења; 
11) оспособљавање за доношење ваљаних одлука о избору даљег образовања и занимања, сопственог развоја и будућег живота; 
12) развијање осећања солидарности, разумевања и конструктивне сарадње са другима и неговање другарства и пријатељства; 
13) развијање позитивних људских вредности; 
14) развијање компентенција за разумевање и поштовање права детета, људских права, грађанских слобода и способности за живот у демократски уређеном и праведном друштву; 
15) развој и поштовање расне, националне, културне, језичке, верске, родне, полне и узрасне равноправности, толеранције и уважавање различитости; 
16) развијање личног и националног идентитета, развијање свести и осећања припадности Републици Србији, поштовање и неговање српског језика и матерњег језика, традиције и културе српског народа и националних мањина, развијање интеркултуралности, поштовање и очување националне и светске културне баштине; 
17) повећање ефикасности употребе свих ресурса образовања и васпитања, завршавање образовања и васпитања у предвиђеном року, са минималним продужетком трајања и смањеним напуштањем школовања; 
18) повећање ефикасности образовања и васпитања и унапређивање образовног нивоа становништва Републике Србије као државе засноване на знању.

1/8. Опште међупредметне компетенције за крај основног образовања и васпитања 
Члан 35.
Циљ оријентације ка општим међупредметним компетенцијама и кључним компетенцијама јесте динамичније и ангажованије комбиновање знања, вештина и ставова релевантних за различите реалне контексте који захтевају њихову функционалну примену. 
Опште међупредметне компетенције заснивају се на кључним компетенцијама, развијају се кроз наставу свих предмета, примењиве су у различитим ситуацијама и контекстима, при решавању различитих проблема и задатака и неопходне свим ученицима за лично остварење и развој, укључивање у друштвене токове и запошљавање и чине основу за целоживотно учење. 
Опште међупредметне компетенције за крај основног образовања и васпитања јесу: 
1) компетенција за учење; 
2) одговорно учешће у демократском друштву; 
3) естетичка компетенција; 
4) комуникација; 
5) одговоран однос према околини; 
6) одговоран однос према здрављу; 
7) предузимљивост и оријентација ка предузетништву; 
8) рад са подацима и информацијама; 
9) решавање проблема; 
10) сарадња; 
11) дигитална компетенција.

1/9. Проширена делатност школе
Члан 36.
Школа може да обавља и проширену делатност која је у функцији образовања и васпитања, под условом да се њоме не омета обављање делатности образовања и васпитања.
Проширена делатност Школе може да буде давање услуга, производња, продаја и друга делатност којом се унапређује или доприноси рационалнијем и квалитетнијем обављању образовања и васпитања.
Одлуку о проширењу делатности доноси Школски одбор, у складу са Законом, уз сагласност Министарства просвете.
Одлука о проширеној делатности Школе из става 3. овог члана садржи план прихода и издатака за обављање делатности, начин ангажовања ученика и запослених, начин располагања и план коришћења остварених средстава.

1/10. Модел установа 
Члан 37.
Школа може да стекне статус модел установе, у складу са Законом. 

1/11. Ресурсни центар 
Члан 38.
Школа може да стекне статус ресурсног центра за асистивне технологије у образовању и васпитању (у даљем тексту: ресурс центар), ради пружања подршке деци, ученицима и одраслима којима је потребна асистивна технологија, у складу са Законом.

1/12. Језик остваривања образовно-васпитног рада
Члан 39. 
Образовно-васпитни рад остварује се на српском језику и ћириличком писму. 
За припаднике националне мањине образовно-васпитни рад остварује се на језику и писму националне мањине. 
Изузетно, за припаднике националне мањине образовно-васпитни рад може да се изводи и двојезично - на језику и писму националне мањине и на српском језику. 
Када се образовно-васпитни рад остварује на језику и писму националне мањине, односно двојезично - на језику и писму националне мањине и на српском језику, министарство надлежно за послове образовања по прибављеном мишљењу одговарајућег националног савета националне мањине даје сагласност за остваривање образовно-васпитног рада за мање од 15 ученика уписаних у први разред. Ако национални савет националне мањине не достави мишљење у року од 15 дана од дана пријема захтева, сматра се да је мишљење дато. 
Када се образовно-васпитни рад остварује на српском језику, за ученика припадника националне мањине организује се настава језика националне мањине, са елементима националне културе, као изборни програм. 
Ближе услове за остваривање програма образовно-васпитног рада двојезично, на језику и писму националне мањине и на српском језику, прописује министар надлежан за послове образовања. 
Образовно-васпитни рад може да се изводи на страном језику, односно двојезично - на страном и српском језику или на страном језику и језику и писму националне мањине, уз сагласност Министарства. 
Ближе услове за остваривање програма образовно-васпитног рада на страном језику, односно двојезично из става 7. овог члана, прописује министар. 
Када се образовање стиче на језику националне мањине, страном језику или двојезично, учење српског језика је обавезно. 
Образовно-васпитни рад за ученике који користе знаковни језик, односно посебно писмо или друга техничка решења, остварује се у складу са Законом.

2. ОБЕЗБЕЂИВАЊЕ И УНАПРЕЂИВАЊЕ КВАЛИТЕТА 
2/1. Обезбеђивање квалитета рада школе 
Члан 40.
Школа се самостално и у сарадњи са надлежним органом jединице локалне самоуправе стара о обезбеђивању и унапређивању услова за развоj образовања и васпитања, обезбеђивању и унапређивању квалитета програма образовања и васпитања, свих облика образовно-васпитног рада и услова у коjима се он остваруjе. 
Ради обезбеђивања квалитета рада у Школи се вреднуjу остваривање циљева, исхода и стандарда постигнућа, Националног оквира образовања и васпитања, наставног плана и програма образовања и васпитања, предшколског програма, школског програма, развоjног плана, допринос и укљученост родитеља, односно других законских заступника ученика у различите облике образовно-васпитног рада и услова у коjима се он остваруjе. 
Вредновање квалитета остваруjе се као самовредновање и спољашње вредновање. 
Самовредновањем Школа оцењуjе: квалитет програма образовања и васпитања и његово остваривање, све облике и начин остваривања образовно-васпитног рада, стручно усавршавање и професионални развоj, услове у коjима се остваруjе образовање и васпитање, задовољство деце, ученика и родитеља, односно других законских заступника деце и ученика. 
У самовредновању учествуjу стручни органи, савет родитеља, ученички парламент, ученици, наставници, стручни сарадници, директор и Школски одбор Школе. 
Самовредновање се обавља сваке године по поjединим областима вредновања, а сваке четврте или пете године – у целини. 
Извештаj о самовредновању квалитета рада Школе подноси директор  наставничком, савету родитеља, ученичком парламенту и Школском одбору, као и надлежноj школскоj управи. 
Спољашње вредновање рада Школе обавља се стручно-педагошким надзором Министарства и од стране Завода за вредновање квалитета образовања и васпитања. 
Завод за вредновање квалитета образовања и васпитања учествуjе у спољашњем вредновању квалитета рада Школе путем вредновања постигнућа ученика на завршним и матурским испитима или по указаноj потреби и на захтев Министарства. 
Органе и тела установе, поступке праћења остваривања програма образовања и васпитања, других облика образовно-васпитног рада и услова рада, основе и мерила за самовредновање и вредновање, садржину и начин обjављивања резултата самовредновања и вредновања квалитета рада Школе, по прибављеном мишљењу надлежног савета, прописуjе министар. 
2/2.Развојни план школе
Члан 41.
Школски одбор доноси развоjни план на предлог стручног актива за развојно плнирање за период од три до пет година, најкасније 30 дана пре истека важећег развојног плана установе.
Развоjни план школе садржи приоритете у остваривању образовно-васпитног рада, план и носиоце активности, критериjуме и мерила за вредновање планираних активности и друга питања од значаjа за развоj установе, и то: 
1) мере унапређивања образовно-васпитног рада на основу анализе резултата ученика на завршном испиту; 
2) мере за унапређивање доступности одговараjућих облика подршке и разумних прилагођавања и квалитета образовања и васпитања за децу и ученике коjима jе потребна додатна подршка; 
3) мере превенциjе насиља и повећања сарадње међу ученицима, наставницима и родитељима; 
4) мере превенциjе осипања ученика; 
5) друге мере усмерене на достизање циљева образовања и васпитања коjи превазилазе садржаj поjединих наставних предмета; 
6) план припреме за завршни испит; 
7) план укључивања школе у националне и међународне развоjне проjекте; 
8) план стручног усавршавања наставника, стручних сарадника и директора; 
9) мере за увођење иновативних метода наставе, учења и оцењивања ученика; 
10) план напредовања и стицања звања наставника и стручних сарадника; 
11) план укључивања родитеља, односно другог законског заступника у рад школе; 
12) план сарадње и умрежавања са другим школама и установама; 
13) друга питања од значаjа за развоj школе. 
Развоjни план садржи критериjуме и мерила за праћење остваривања развоjног плана и служи као ослонац за израду школског програма и годишњег плана рада школе. 

3.ПРОГРАМИ ОБРАЗОВАЊА И ВАСПИТАЊА 
3/1. Облици образовно-васпитног рада
Обавезни предмети, изборни програми и активности
Члан 42.
У Школи се изучавају обавезни предмети и изборни програми и активности прописани планом и програмом наставе и учења, према школском програму, у складу са Законом. 

3/2. План и програм наставе и учења 
План наставе и учења
Члан 43.
План наставе и учења у основном образовању и васпитању садржи: 
1) листу обавезних предмета и изборних програма и активности по разредима; 
2) укупан годишњи фонд часова по предметима, програмима и активностима; 
3) недељни фонд часова по предметима, програмима и активностима. 

Програм наставе и учења
Члан 44.
Програм наставе и учења у основном образовању и васпитању садржи: 
1) циљеве основног образовања и васпитања; 
2) циљеве учења предмета, изборних програма и активности по разредима; 
3) опште предметне компетенције; 
4) специфичне предметне компетенције; 
5) исходе учења; 
6) образовне стандарде за основно образовање и васпитање; 
7) кључне појмове садржаја сваког предмета; 
8) упутство за дидактичко-методичко остваривање програма; 
9) упутство за формативно и сумативно оцењивање ученика. 
Школски програм  
Члан 45.  
Основно образовање и васпитање остваруjе се на основу школског програма. 
Школски програм омогућава ориjентациjу ученика и родитеља, односно другог законског заступника у избору школе, праћење квалитета образовно-васпитног процеса и његових резултата, као и процену индивидуалног рада и напредовања сваког ученика. 
Школски програм се доноси у складу са Законом. 
Национални савет националне мањине даjе мишљење на школски и васпитни програм установа за коjе jе утврђено да су од посебног значаjа за националне мањине. 
Поjедини делови школског програма иновираjу се у току његовог остваривања. 
Школа обjављуjе школски програм у складу са Законом и општим актом школе. 
Школски програм садржи: 
1) циљеве школског програма; 
2) план наставе и учења основног образовања и васпитања; 
3) програме обавезних предмета по разредима, са начинима и поступцима за њихово остваривање; 
4) изборне програме по разредима, са начинима и поступцима за њихово остваривање; 
5) програме активности по разредима, са начинима и поступцима за њихово остваривање; 
6) програм допунске и додатне наставе; 
7) програм културних активности школе; 
8) програм школског спорта и спортско-рекреативних активности; 
9) програм заштите од насиља, злостављања и занемаривања, програм спречавања дискриминациjе и програми превенциjе других облика ризичног понашања; 
10) програм ваннаставних активности ученика; 
11) програм професионалне ориjентациjе; 
12) програм здравствене заштите; 
13) програм социjалне заштите; 
14) програм заштите животне средине; 
15) програм сарадње са локалном самоуправом; 
16) програм сарадње са породицом; 
17) програм излета, екскурзиjа и наставе у природи; 
18) програм рада школске библиотеке; 
19) начин остваривања других области развоjног плана школе коjи утичу на образовно-васпитни рад. 
Индивидуални образовни планови свих ученика коjи се образуjу по индивидуалном образовном плану чине прилог школског програма. 
Школски програм, нарочито у школи за образовање ученика са сметњама у развоjу и инвалидитетом, садржи и: 
1) начин прилагођавања рада и услова у коjима се изводи образовно-васпитни рад; 
2) начин прилагођавања циљева и исхода, као и садржаjа образовно-васпитног рада и
3) начин остваривања додатне подршке за ученике школе. 
Саставни део школског програма jе и програм безбедности и здравља на раду коjи обухвата заjедничке активности школе, родитеља, односно других законских заступника и jединице локалне самоуправе, усмерене на развоj свести за спровођење и унапређивање безбедности и здравља на раду. 
Школски програм за образовање одраслих, школски програм за музичко образовање и васпитање, школски програм за балетско образовање и васпитање, припремни предшколски програм и изузетно предшколски програм део су школског програма када их школа остваруjе. 
У оквиру школског програма, за децу и ученике коjи не познаjу српски jезик, школа може да реализуjе и програм за стицање елементарних знања из српског jезика. 
Годишњи план рада   
Члан 46.  
Годишњим планом рада школе утврђуjу се време, место, начин, носиоци остваривања школског програма и друга питања од значаjа за остваривање школског програма. 
Годишњи план рада школа доноси у складу са школским календаром, развоjним планом и школским програмом, до 15. септембра. 
Уколико у току школске године дође до промене неког дела годишњег плана рада, школа доноси измену годишњег плана рада у одговараjућем делу. 
3/3. Школска година
Члан 47.
Образовно-васпитни рад Школе остварује се у току школске године, која почиње 1. септембра, а завршава се 31. августа наредне године.
Образовно-васпитни рад организује се у два полугодишта.
Настава у Школи изводи се у једној (или две) смене, по распореду часова који за сваку школску годину, уз претходно прибављено мишљење стручних органа, утврђује директор Школе.
Када се настава изводи у две смене, Школа мора да обезбеди да сви ученици равномерно похађају наставу у обе смене, смењујући се у једнаким временским интервалима, не дужим од једног месеца.
Распоред смена, време почетка и завршетка часова наставе и др. утврђује се Годишњим планом рада Школе.
Време, трајање и организација образовно-васпитног рада и школског распуста утврђује се школским календаром, који може да се мења, у изузетним случајевима, на захтев Школе, уз сагласност министра.
3/4. Организација образовно-васпитног рада 
Члан 48. 
Образовно-васпитни рад организује се у одељењу, у групи и индивидуално. 
Одељење истог разреда може да има до 30 ученика. 
Изузетно, одељење истог разреда може да има до 33 ученика, уз сагласност Министарства. 
У једном одељењу могу да буду до два ученика са сметњама у развоју и инвалидитетом. 
Број ученика утврђен у ставу 2. овог члана умањује се за два по ученику који основно образовање и васпитање стиче остваривањем индивидуалног образовног плана, са прилагођавањем начина рада, као и услова у којима се изводи образовно-васпитни рад, односно са учењем језика на коме се одвија образовно-васпитни рад (ИОП1), односно за три по ученику који основно образовање и васпитање стиче остваривањем индивидуалног образовног плана, са прилагођавањем циљева, садржаја и начина остваривања програма наставе и учења и исхода образовно-васпитног рада (у даљем тексту: ИОП2). 
Образовно-васпитни рад од првог до четвртог разреда може да се организује и у комбинованом одељењу. 
Комбиновано одељење, састављено од ученика два разреда, може да има до 15 ученика, а одељење од три или четири разреда - до десет ученика. 
За предмете за које је подела одељења на групе предвиђена планом и програмом наставе и учења организује се остваривањем образовно-васпитног рада у групи. 
Изузетно, у групи може да се организује и остваривање наставе изборних програма уколико није могуће организовање образовно-васпитног рада на нивоу одељења. 
Група из става 9. овог члана по правилу се формира на нивоу разреда и има најмање 15, а највише до 30 ученика. Образовно-васпитни рад у групи са мање од 15 ученика организује се уз сагласност министра. 
Одељење или група у школи за образовање ученика са сметњама у развоју и инвалидитетом може да има до десет ученика, а када одељење чине ученици са сметњама које се манифестују истовремено у неколико области, услед чега се ученик суочава са бројним препрекама у задовољењу основних потреба и потребна им је најкомплекснија подршка, одељење истог разреда има до шест ученика. 
3/5. Настава 
Члан 49.
Настава је основа образовно-васпитног процеса у Школи. 
Поред редовне наставе, која може да се организује полудневно и целодневно, у Школи се организује допунска, додатна и припремна настава. 
Школа која организује редовну полудневну наставу у две смене, стара се да сви ученици равномерно похађају наставу у обе смене, смењујући се у једнаким временским интервалима, не дужим од једног месеца. 
Изузетно, уколико из објективних разлога Школа из става 3. овог члана не може да обезбеди равномерну промену смена, наставу организује и без промене смена, у договору са Министарством, односно надлежном школском управом. 
За ученике којима је потребна помоћ у савладавању програма и учењу, Школа организује допунску наставу. 
За ученике од четвртог до осмог разреда са посебним способностима, склоностима и интересовањима за поједине предмете, Школа организује додатну наставу. 
За ученике упућене на разредни и поправни испит, Школа организује припремну наставу. 
Припремна настава се организује пре почетка испитног рока, у трајању од најмање пет радних дана, са по два часа дневно за сваки предмет. 
За ученика коме је, због сметњи у развоју и инвалидитета, специфичних тешкоћа у учењу, социјалне ускраћености и других разлога, потребна додатна подршка у образовању и васпитању, Школа може да реализује индивидуалну наставу кроз програме подршке деци и ученицима са сметњама у развоју. 
Припрему ученика за полагање завршног испита Школа може да организује током другог полугодишта осмог разреда, а дужна је да организује припрему ученика за полагање завршног испита десет дана пре полагања испита, у трајању најмање два часа дневно из предмета који су обухваћени полагањем.

Разредна и предметна настава
Члан 50.
За ученике првог циклуса организује се разредна настава, а за ученике другог циклуса предметна настава, а када постоје услови, и заједничка настава више сродних предмета са интердисциплинарним садржајем, у складу са школским програмом. 
Изузетно, за ученике првог циклуса може да се организује предметна настава из страног језика и изборних програма, у складу са Законом и планом и програмом наставе и учења. 
За припаднике националне мањине предметна настава може да се организује из предмета српски језик као нематерњи и изборног програма језик националне мањине, са елементима националне културе, од првог разреда.
Члан 51.
Школа је дужна да за ученике четвртог разреда организује часове предметне наставе ради упознавања ученика са предметним наставницима који ће реализовати наставу у петом разреду.
Часови предметне наставе из става 1. овог члана планирају се на основу програма наставе и учења за четврти разред основног образовања и васпитања, у сарадњи учитеља и одговарајућих наставника предметне наставе.
Часове предметне наставе за ученике четвртог разреда реализују сви наставници предметне наставе из става 1. овог члана, по два пута у току школске године, односно једанпут у току полугодишта.
Школа може, с истим циљем и на исти начин, да организује часове предметне наставе и за ученике од првог до трећег разреда.

Целодневна настава и продужени боравак
Члан 52.
Школа може да организује целодневну наставу и продужени боравак као посебне облике образовно-васпитног рада, уз сагласност Министарства. 
У оквиру целодневне наставе и продуженог боравка обезбеђују се игра, културно-уметничке, спортске активности, учење, израда домаћих задатака и извршавање других обавеза ученика у безбедном окружењу, под надзором наставника.
Ближе услове организовања целодневне наставе и продуженог боравака прописује министар.

Настава за ученике на кућном и болничком лечењу
Члан 53.
Школа може да организује образовно-васпитни рад као посебан облик рада за ученике на дужем кућном и болничком лечењу, уз сагласност Министарства.
За ученике који због већих здравствених проблема или хроничних болести не могу да похађају наставу дуже од три недеље, настава се организује у кућним условима, односно у здравственој установи. 
Родитељ, односно други законски заступник дужан је да о потреби организовања наставе за ученика на дужем кућном и болничком лечењу обавести школу.
Начин организовања наставе за ученике на дужем кућном и болничком лечењу прописује министар.
Настава код куће 
Члан 54.
Родитељ, односно други законски заступник има право да свом детету омогући стицање основног образовања и васпитања код куће, уз обезбеђивање трошкова образовања и васпитања, у складу са Законом.

Настава на даљину 
Члан 55.
Родитељ, односно други законски заступник може да се определи да његово дете основношколско образовање и васпитање стиче наставом на даљину, у складу са Законом. 

3/6. Културне активности школе
Члан 56.
Културне активности Школе остварују се на основу програма културних активности.
Културне активности обухватају: прославу Дана школе, почетка и краја школске године и завршетка основношколског образовања и васпитања, прославе школских и државних празника, приредбе, представе, изложбе, концерте, такмичења и смотре, посете установама културе, заједничке активности Школе и јединице локалне самоуправе и друге активности које доприносе проширењу утицаја школе на васпитање ученика и културном развоју окружења школе.
Прославе школских и државних празника, почетка и краја школске године и завршетка основношколског образовања и васпитања за ученике организују се у Школи или, у договору са јединицом локалне самоуправе, у установама из области културе и спорта.

3/7. Програм школског спорта и спортско-рекреативних активности
Члан 57.
Ради развоја и практиковања здравог начина живота, развоја свести о важности сопственог здравља и безбедности, о потреби неговања и развоја физичких способности, као и превенције насиља, наркоманије, малолетничке делинквенције, школа у оквиру школског програма реализује и програм школског спорта, којим су обухваћени сви ученици.
Школа је дужна да у оквиру програма школског спорта, у сарадњи са јединицом локалне самоуправе, организује недељу школског спорта најмање једном у току полугодишта.
Програм недеље школског спорта обухвата спортско-рекреативне активности свих ученика, као и културно-уметничке манифестације на тему из области физичког и здравственог васпитања, у складу са планом и програмом наставе и учења.

3/8. Програм заштите од насиља, злостављања и занемаривања, програм спречавања дискриминације и програми превенције других облика ризичног понашања
Члан 58.
Програм заштите од насиља, злостављања и занемаривања, програм спречавања дискриминације и програми превенције других облика ризичног понашања, као што су, нарочито, употреба алкохола, дувана, психоактивних супстанци и малолетничка делинквенција, саставни су део школског програма и остварују се у складу са Законом.
Програми из става 1. овог члана остварују се кроз различите наставне и слободне активности, са ученицима, запосленима, родитељима, односно другим законским заступницима, у сарадњи са јединицом локалне самоуправе, у складу са утврђеним потребама и Законом.

3/9. Програм ваннаставних активности ученика 
Члан 59. 
Ради јачања образовно-васпитне делатности Школе, подстицања индивидуалних склоности и интересовања, садржајног и целисходног коришћења слободног времена, као и ради богаћења друштвеног живота и разоноде ученика, развијања и неговања другарства и пријатељства, школа је дужна да реализује ваннаставне активности ученика у области науке, технике, културе, уметности, медија и спорта. 
Школа посебну пажњу посвећује формирању музичке и драмске групе ученика, школског листа, фолклора и спортских секција. 
Школа је обавезна да за ученике, у оквиру својих капацитета, бесплатно организује спортске секције.

3/10. Професионална оријентација ученика
Члан 60.
Школа у сарадњи са установама за професионалну оријентацију помаже родитељима, односно другим законским заступницима и ученицима у избору средње школе и занимања према склоностима и способностима ученика и у том циљу прати њихов развој и информише их о карактеру и условима рада појединих занимања.
Ради праћења индивидуалних склоности ученика и пружања помоћи ученицима и њиховим родитељима, односно другим законским заступницима у избору средње школе и занимања, Школа формира тим за професионалну оријентацију, у чијем саставу су стручни сарадници и наставници. 
Тим за професионалну оријентацију реализује програм професионалне оријентације за ученике седмог и осмог разреда.

3/11. Здравствена заштита ученика у Школи
Члан 61.
Школа сарађује са здравственим установама у спровођењу здравствене заштите ученика, у складу са Законом.

3/12. Социјална заштита ученика у Школи
Члан 62.
Школа у сарадњи са надлежним установама брине о социјалној заштити, посебно ученика из осетљивих друштвених група, на основу програма социјалне заштите.
Уколико је потребно, Школа организује прикупљање средстава за ове сврхе кроз акције школског спорта, волонтирања и других добротворних акција. 

3/13. Заштита животне средине
Члан 63.
Заштита животне средине обухвата активности усмерене на развој еколошке свести, као и очување природних ресурса.
Очување природних ресурса из става 1. овог члана обухвата и упознавање са коришћењем и рационалном употребом тих ресурса у области енергетике.
Школа доприноси заштити животне средине остваривањем програма заштите животне средине - локалним еколошким акцијама, заједничким активностима школе, родитеља, односно другог законског заступника и јединице локалне самоуправе у анализи стања животне средине и акција за заштиту животне средине, у складу са Законом.

3/14. Програм сарадње са локалном самоуправом
Члан 64.
Сарадња са локалном самоуправом реализује се на основу програма сарадње са локалном самоуправом, који чини део школског програма.
Школа прати и укључује се у дешавања на територији јединице локалне самоуправе и заједно са њеним представницима планира садржај и начин сарадње, нарочито о питањима од којих зависи развитак Школе. 
3/15. Програм сарадње са породицом
Члан 65.
Школа подстиче и негује партнерски однос са родитељима, односно другим законским заступницима ученика, заснован на принципима међусобног разумевања, поштовања и поверења.
Програмом сарадње са породицом Школа дефинише области, садржај и облике сарадње са родитељима, односно другим законским заступницима деце и ученика, који обухватају детаљно информисање, саветовање, укључивање у наставне и остале активности Школе и консултовање у доношењу одлука око безбедносних, наставних, организационих и финансијских питања, с циљем унапређивања квалитета образовања и васпитања, као и обезбеђивања свеобухватности и трајности васпитно-образовних утицаја.
Програм сарадње са породицом обухвата и организацију отвореног дана Школе сваког месеца, када родитељи, односно други законски заступници могу да присуствују образовно-васпитном раду.
Ради праћења успешности програма сарадње са породицом, Школа на крају сваког полугодишта организује анкетирање родитеља, односно другог законског заступника, у погледу њиховог задовољства програмом сарадње са породицом и у погледу њихових сугестија за наредно полугодиште. 
Мишљење родитеља, односно другог законског заступника, добијено као резултат анкетирања, узима се у обзир у поступку вредновања квалитета рада Школе.
3/16. Излети, екскурзије и настава у природи
Члан 66.
Школа може да планира и организује излете, екскурзије и наставу у природи, на начин и под условима утврђеним планом и програмом наставе и учења.
Програм излета, екскурзија и наставе у природи саставни је део школског програма и Годишњег плана рада Школе. 
Школе које имају одговарајуће услове, могу да буду центри за реализацију наставе у природи, као и за реализацију активности ученика више школа (Центар дечјих одмаралишта, Пионирски град и друге одговарајуће установе намењене деци и ученицима).
3/17. Школска библиотека
Члан 67.
Школска библиотека је место библиотечко-информационе, васпитно-образовне и културне активности школе. 
У школској библиотеци прикупља се, обрађује и ученицима, наставницима и стручним сарадницима даје на коришћење библиотечко-информациона грађа (књиге, серијске публикације и др.) и извори.
Библиотека је дужна да у свом фонду прикупља уџбенике и друга наставна средства намењена ученицима са сметњама у развоју и инвалидитетом, као и стручну литературу за наставнике и стручне сараднике.
Задатак школске библиотеке је да код ученика развија навике читања и коришћења библиотечких услуга, као и да ученике оспособљава да користе информације у свим облицима и на свим медијима и омогући им да овладају вештинама потребним за учење у току целог живота.
Школа је дужна да има школску библиотеку, у складу са Законом. 
Програм рада школске библиотеке саставни је део школског програма.
3/18. Дечје и ученичке организације у Школи
Члан 68.
Школа може да има своје организације деце и ученика, а може да се повезује и са организацијама деце и ученика ван школе (организација горана, планинара, извиђача и сл.), у складу са Законом.
3/19. Вођење летописа и представљање рада Школе
Члан 69.
Школа је дужна да води летопис за сваку школску годину. 
Летопис садржи податке о активностима Школе и реализацији образовно-васпитног рада, као и друге податке од значаја за представљање Школе. 
Школа летопис објављује на својој интернет страни до 1. октобра за претходну школску годину.
Школа је дужна да има своју интернет страну.
3/20. Ученичке задруге
Члан 70. 
Школа може да оснује ученичку задругу ради развоја предузетничког духа, позитивног односа ученика према раду, повезивања наставе са светом рада, као и професионалне оријентације. 
Рад ученичке задруге уређује се Правилима за рад задруге, у складу са Законом.
4. ОРГАНИ ШКОЛЕ
Члан 71.
Школа има органе управљања, руковођења, стручне и саветодавне органе, у складу са Законом и овим Статутом.
1 Орган управљања 
Члан 72.
Школски одбор је орган управљања у школи.
Председник и чланови Школског одбора обављају послове из своје надлежности, без накнаде.
1/1. Састав и избор школског одбора
Члан 73.
Школски одбор има девет чланова, укључујући и председника. 
Школски одбор чине по три представника из реда запослених у Школи, родитеља, односно других законских заступника и три представника на предлог јединице локалне самоуправе. 
Школски одбор основне школе за образовање одраслих има седам чланова, укључујући и председника, од којих четири из реда запослених и три представника на предлог јединице локалне самоуправе. 
Чланове Школског одбора именује и разрешава скупштина јединице локалне самоуправе, а председника бирају чланови већином гласова од укупног броја чланова Школског одбора. 
Чланове Школског одбора из реда запослених предлаже Наставничко веће на заједничкој седници, а из реда родитеља - Савет родитеља, тајним изјашњавањем. 
У Школи у којој се образовно-васпитни рад изводи и на језику националне мањине, чланови Школског одбора - представници јединице локалне самоуправе именују се уз прибављено мишљење одговарајућег националног савета националне мањине. Уколико национални савет националне мањине не достави мишљење у року од 30 дана од пријема захтева, сматра се да је мишљење дато. 
За члана Школског одбора не може да буде предложено ни именовано лице: 
1) које је правноснажном пресудом осуђено за кривично дело за које је изречена безусловна казна затвора у трајању од најмање три месеца или које је правноснажно осуђено за кривично дело: насиље у породици, одузимање малолетног лица, запуштање и злостављање малолетног лица или родоскврнуће; за кривична дела примање или давање мита; за кривично дело из групе кривичних дела против полне слободе, против правног саобраћаја и против човечности и других добара заштићених међународним правом, без обзира на изречену кривичну санкцију, ни лице за које је, у складу са Законом, утврђено дискриминаторно понашање; 
2) које би могло да заступа интересе више структура (родитеља, односно других законских заступника, запослених у установи, представника јединице локалне самоуправе), осим чланова синдиката; 
3) чији су послови, дужност или функција неспојиви са обављањем послова у Школском одбору, у складу са законом којим се уређује спречавање сукоба интереса при вршењу јавних функција; 
4) које је већ именовано за члана Школског одбора друге установе; 
5) које је изабрано за директора друге установе; 
6) које обавља послове секретара или помоћника директора Школе; 
7) у другим случајевима утврђеним Законом. 
Ако овлашћени предлагач не спроведе поступак у складу са Законом или предложи кандидата супротно одредбама Закона, скупштина јединице локалне самоуправе одређује рок за усклађивање са Законом. 
Ако овлашћени предлагач ни у датом року не поступи у складу са Законом, скупштина јединице локалне самоуправе именоваће чланове Школског одбора без предлога овлашћеног предлагача. 
Уколико је предлог овлашћених предлагача за члана Школског одбора из реда запослених у Школи и родитеља спроведен у складу са Законом, скупштина јединице локалне самоуправе дужна је да усвоји њихов предлог. 
Скупштина јединице локалне самоуправе доноси решење о именовању Школског одбора. 
Изузетно, Школски одбор коме је истекао мандат наставља са радом до именовања привременог Школског одбора. 
Решење о именовању односно разрешењу Школског одбора коначно је у управном поступку. 
1/2. Мандат чланова школског одбора
Члан 74.
Мандат Школског одбора траје четири године. 
Поступак за именовање чланова Школског одбора покреће се најкасније три месеца пре истека мандата претходно именованим члановима Школског одбора, а предлог овлашћених предлагача доставља се скупштини јединице локалне самоуправе најкасније месец дана пре истека мандата претходно именованим члановима. 
Скупштина јединице локалне самоуправе разрешиће пре истека мандата поједине чланове, укључујући и председника или Школски одбор, на лични захтев члана, као и у случају да: 
1) Школски одбор доноси незаконите одлуке или не доноси одлуке које је на основу Закона и Статута дужан да доноси; 
2) члан Школског одбора неоправданим одсуствовањима или несавесним радом онемогућава рад Школског одбора; 
3) у поступку преиспитивања акта о именовању утврди неправилности; 
4) покрене се иницијатива за разрешење члана Школског одбора на предлог овлашћеног предлагача, односно због престанка основа по којем је именован у Школски одбор; 
5) наступи услов из члана 116. став 9. Закона о основама система образовања и васпитања, и то лице:
а) које је правноснажном пресудом осуђено за кривично дело за које је изречена безусловна казна затвора у трајању од најмање три месеца или које је правноснажно осуђено за кривично дело: насиље у породици, одузимање малолетног лица, запуштање и злостављање малолетног лица или родоскврнуће; за кривична дела примање или давање мита; за кривично дело из групе кривичних дела против полне слободе, против правног саобраћаја и против човечности и других добара заштићених међународним правом, без обзира на изречену кривичну санкцију, ни лице за које је, у складу са Законом, утврђено дискриминаторно понашање; 
б) које би могло да заступа интересе више структура (родитеља, односно других законских заступника, запослених у установи, представника јединице локалне самоуправе), осим чланова синдиката; 
в) чији су послови, дужност или функција неспојиви са обављањем послова у органу управљања, у складу са законом којим се уређује спречавање сукоба интереса при вршењу јавних функција; 
г) које је већ именовано за члана органа управљања друге установе; 
д) које је изабрано за директора друге установе; 
ђ) које обавља послове секретара или помоћника директора те установе; 
е) у другим случајевима утврђеним Законом. 
Испуњеност услова из става 3. тач. 1)-3) и 5) овог члана, утврђује просветни инспектор, о чему обавештава надлежни орган јединице локалне самоуправе. 
Изборни период новоименованог појединог члана Школског одбора траје до истека мандата Школског одбора. 
Када Министарство утврди неправилности у поступку именовања, односно разрешења Школског одбора, скупштина јединице локалне самоуправе дужна је да одмах, а најкасније у року од 15 дана од дана достављања акта којим се налаже мера, отклони утврђене неправилности. 
Ако скупштина јединице локалне самоуправе не покрене поступак за преиспитивање акта о именовању односно разрешењу Школског одбора и не усагласи га са Законом у року из става 6. овог члана, министар разрешава постојећи и именује привремени Школски одбор најкасније у року од 15 дана. 

1/3. Привремени школски одбор
Члан 75.
Министар именуjе привремени Школски одбор школе ако jединица локалне самоуправе не именуjе Школски одбор до истека мандата претходно именованим члановима органа управљања. 
Мандат привременог Школског одбора Школе траjе до именовања новог Школског одбора од стране jединице локалне самоуправе. 
1/4. Надлежност школског одбора
Члан 76.
Школски одбор: 
1) доноси Статут, правила понашања у Школи и друге опште акте и даје сагласност на акт о организацији и систематизацији послова; 
2) доноси предшколски и школски (у даљем тексту: програм образовања и васпитања) развојни план, годишњи план рада, усваја извештаје о њиховом остваривању, вредновању и самовредновању; 
3) утврђује предлог финансијског плана за припрему буџета Републике Србије; 
4) доноси финансијски план Школе, у складу са Законом; 
5) усваја извештај о пословању, годишњи обрачун и извештај о извођењу екскурзија, односно наставе у природи; 
6) расписује конкурс за избор директора Школе; 
7) даје мишљење и предлаже министру избор директора Школе; 
8) закључује са директором Школе посебан уговор о међусобним правима и обавезама, без заснивања радног односа;
9) одлучује о правима и обавезама директора Школе; 
10) доноси одлуку о проширењу делатности Школе; 
11) разматра поштовање општих принципа, остваривање циљева образовања и васпитања и стандарда постигнућа и предузима мере за побољшање услова рада и остваривање образовно-васпитног рада; 
12) доноси план стручног усавршавања запослених и усваја извештај о његовом остваривању; 
13) одлучује по жалби на решење директора; 
14) обавља и друге послове у складу са Законом, актом о оснивању и Статутом.
Школски одбор доноси одлуке већином гласова укупног броја чланова. Ако седници Школског одбора присуствује паран број чланова, а гласови се поделе приликом гласања, већину гласова опредељује глас председавајућег.
Седницама Школског одбора присуствује и учествује у њиховом раду представник синдиката у Школи, без права одлучивања. 
Седницама Школског одбора присуствују и учествују у њиховом раду два представника ученичког парламента, без права одлучивања. 
За обављање послова из своје надлежности Школски одбор одговара органу који га именује и оснивачу. 
1/5. Седница школског одбора
Члан 77.
Школски одбор одлучује у седницама.
Седницу Школског одбора сазива и њоме руководи председник.
У одсуству председника Школског одбора његове послове обавља заменик председника који се бира приликом конституисања Школског одбора.
Седници Школског одбора присуствује и учествује у њиховом раду представник синдиката у школи, без права одлучивања. 
Члан 78.
Школски одбор доноси одлуке већином гласова укупног броја чланова.
Седница Школског одбора се може одржати ако је присутно најмање пет чланова Школског одбора (кворум).
	При одлучивању сваки члан Школског одбора има један глас.
	Школски одбор доноси одлуке већином гласова од укупног броја присутних чланова.
	Седници Школског одбора могу присуствовати  директор  и секретар школе.
	Пословником о раду Школског одбора ближе се утврђује начин рада и одлучивања Школског одбора у складу са Законом и овим Статутом.
Члан 79.
На седницама Школског одбора води се записник који садржи: место и датум одржавања седнице, тачно време почетка и завршетка седнице, имена присутних и одсутних чланова Школског одбора, чланова ученичког парламента, представника репрезентативног синдиката у школи, тачке дневног реда, постојање или не постојање кворума, кратак резиме расправе по појединим питањима, резултат сваког гласања и евентуално издвојена мишљења, одлуке и закључке донете на седници и потпис председавајућег и записничара.
Одлуку о одређивању записничара доноси Школски одбор, тако што га по правилу бира из редова чланова Школског одбора, с тим што се за записничара може изабрати и лице из реда запослених у складу са Пословником о раду Школског одбора, којим се уређује начин избора записничара, његова права, обавезе и одговорности.
Члан 80.
Школски одбор на свакој наредној седници врши усвајање (верификацију) записника са претходне седнице.
Изузетно када се ради о правима из радног односа директора школе, Школски одбор може овластити председника  Школског одбора да потпише решење о остваривању тих права у случају да због хитности доношења истог, директор школе не би могао остварити права као други запослени, која му по закону и другим општим актима припадају. 
2.Савет родитеља
Члан 81.
Школа има Савет родитеља. 
У Савет родитеља Школе бира се по jедан представник родитеља, односно другог законског заступника ученика сваког одељења. 
Представници Савета родитеља бираjу се сваке школске године. 
Савет родитеља: 
1) предлаже представнике родитеља, односно других законских заступника ученика у Школски одбор; 
2) предлаже свог представника у све обавезне тимове Школе; 
3) учествуjе у предлагању изборних садржаjа и у поступку избора уџбеника; 
4) разматра предлог школског програма, развоjног плана, годишњег плана рада; 
5) разматра извештаjе о остваривању програма образовања и васпитања, развоjног плана и годишњег плана Школа, спољашњем вредновању, самовредновању, завршном испиту, резултатима националног и међународног тестирања и спровођење мера за обезбеђивање и унапређивање квалитета образовно-васпитног рада; 
6) разматра намену коришћења средстава од донациjа и од проширене делатности Школе; 
7) предлаже Школском одбору намену коришћења средстава остварених радом ученичке задруге и прикупљених од родитеља, односно другог законског заступника; 
8) разматра и прати услове за рад Школе, услове за одрастање и учење, безбедност и заштиту деце и ученика; 
9) учествуjе у поступку прописивања мера из члана 108. Закона; 
10) даjе сагласност на програм и организовање екскурзиjе, односно програме наставе у природи и разматра извештаj о њиховом остваривању; 
11) предлаже представника и његовог заменика за општински савет родитеља; 
12) учествује у поступку прописивања мера заштите и безбедности ученика; 
13) врши непосредно, или преко својих чланова, послове везане за организовање и спровођење екскурзије које су јој законом, општим актом или одлуком Школског одбора стављени у надлежност;
14) разматра и друга питања утврђена општим актима. 
Савет родитеља своjе предлоге, питања и ставове упућуjе Школском одбору, директору, стручним органима Школе и ученичком парламенту. 
Пословником о раду Савета родитеља уређује се рад Савета родитеља. 
Члан 82.
Ради разматрања питања од посебног интереса за ученике и резултате њиховог рада органи Школе остварују сарадњу са родитељима ученика.
Сарадња са родитељима остварује се: непосредним контактом директора Школе, наставника и стручних сарадника са родитељима ученика, учешћем представника родитеља у Савету родитеља Школе и присуством родитеља на родитељским састанцима.
Наставници и стручни сарадници дужни су да родитељима ученика пруже потпуне информације које се односе на остваривање резултата учења и владања ученика као и на остваривање права ученика у школи.
У контактима са родитељима ученика наставници и стручни сарадници су дужни да се придржавају општих норми понашања, поштују личност родитеља и чувају углед Школе. 
Члан 83.
Родитељске састанке сазива, припрема и њиме руководи одељењски старешина.
Представника у Савет родитеља бирају родитељи одељења на родитељском састанку најкасније до 15 септембра, а изабран је онај кандидат који добије највише гласова под условом да постоји кворум, тј. да је на састанку присутно више од половине чланова родитеља ученика одељења.
Гласање на родитељском састанку је јавно, а одељењски старешина је дужан да сачини записник и достави га директору Школе са подацима о присутнима и о томе колико је гласова добио кандидат који је предложен.
Директор школе је обавезан да уколико није испоштоване одредбе из става 2 и 3. овог члана, наложи одељењском старешини да поново сазове родитељски састанак све до избора представника родитеља у складу са ставом 2. и 3. овог члана.  
Родитељски састанци одржавају се према потреби а планирају се годишњим планом рада оделењског старешине.
Родитељи, ученици, наставници и стручни сарадници по потреби а најмање два пута у току једног полугодишта, заједнички расправљају и договарају се о питањима остваривања образовно-васпитног рада и дају предлоге и мишљења органима Школе у циљу унапређивања рада у оделењу и школи.
Члан 84.
На почетку сваке школске године изабрани представници у Савет родитеља конституишу Савет родитеља за текућу школску годину на тај начин што на првој конститутивној седници доносе одлуку о верификацији мандата изабраних представника родитеља сваког одељења, а потом бирају новог председника, заменика председника и записничара Савета родитеља.
Кандидата за председника Савета родитеља и три предложена представника родитеља у Школском одбору може предложити члан Савета родитеља.
Савет родитеља бира три предложена представника родитеља у Школски одбор на основу тајног гласања а изабрана су она три предложена кандидата који добију највише гласова присутних чланова родитеља, под условом да у моменту гласања седници присуствује више од половине чланова Савета родитеља.
Председника Савета родитеља бирају чланови Савета родитеља јавним гласањем подизањем руку, а изабран је онај кандидат који добије највише гласова присутних чланова Савета родитеља, под условом да у моменту гласања седници присуствује више од половине чланова Савета родитеља.
Савет родитеља у осталим случајевима одлуке доноси простом већином, тј. већином гласова присутних чланова под условом да постоји кворум, тј. да седници присуствује већина чланова Савета родитеља. 
На седници Савета родитеља бира се и заменик Председника Савета родитеља и записничар на начин и по поступку из става 5. овог члана.
Председник Савета родитеља, његов заменик и записничар бирају се сваке школске године, а мандат им траје до избора новог сазива наредне школске године, односно најкасније до 30 септембра наредне школске године.
3. Директор школе
Члан 85.
Директор руководи радом Школе. 
Дужност директора Школе може да обавља лице које има одговарајуће образовање из члана 140. ст. 1. и 2. Закона о основама система образовања и васпитања, за наставника те врсте школе, за педагога и психолога, дозволу за рад наставника, васпитача и стручног сарадника, обуку и положен испит за директора установе и најмање осам година рада у установи на пословима образовања и васпитања, након стеченог одговарајућег образовања. 
Изузетно, ако се на конкурс не пријави ниједан кандидат са одговарајућим образовањем из члана 140. ст. 1. и 2. Закона, дужност директора основне школе може да обавља лице које има одговарајуће образовање из члана 140. став 3. Закона за наставника те врсте школе, дозволу за рад наставника, васпитача и стручног сарадника, обуку и положен испит за директора установе и најмање десет година рада у установи на пословима образовања и васпитања, након стеченог одговарајућег образовања. 
Испит за директора Школе може да полаже и лице које испуњава услове за директора установе и које има и доказ о похађаном прописаном програму обуке. 
Лице које положи испит за директора стиче дозволу за рад директора (у даљем тексту: лиценца за директора). 
Изабрани директор који нема положен испит за директора, дужан је да га положи у року до две године од дана ступања на дужност. 
Директору који не положи испит за директора у року од две године од дана ступања на дужност престаје дужност директора. 
Лиценца за директора одузима се директору који је осуђен правноснажном пресудом за повреду забране дискриминације, забране насиља, злостављања и занемаривања, забране понашања које вређа углед, част или достојанство и забране страначког организовања и деловања, за кривично дело или привредни преступ у вршењу дужности. 
Програм обуке у складу са стандардима компетенција директора, програм испита, начин и поступак полагања испита, састав и начин рада комисије Министарства, односно надлежног органа аутономне покрајине пред којим се полаже испит за директора, садржину и изглед обрасца лиценце за директора, садржај и начин вођења регистра издатих лиценци за директора, накнаде за рад чланова комисије и остала питања у вези са полагањем испита и стицањем лиценце за директора, прописује министар. 
1/1. Избор директора 
Члан 86.
Директора Школе именује министар на период од четири године. 
Директор Школе бира се на основу конкурса. 
Конкурс за избор директора расписује Школски одбор. 
Конкурс за избор директора расписује се најраније шест месеци, а најкасније четири месеца пре истека мандата директора. Конкурс се објављује у публикацији о запошљавању „Послови“.
Пријава на конкурс за избор директора, заједно са потребном документацијом, доставља се Школи. 
Рок за подношење пријава на конкурс за избор директора Школе јесте 15 дана од дана објављивања конкурса.
Наставничко веће даје мишљење о учесницима конкурса за директора, на посебној седници, којој присуствују по правилу сви запослени који се изјашњавају о свим кандидатима тајним изјашњавањем.
	Неопходан услов за одлучивање је да седници у моменту гласања  присуствује више од половине запослених. 
Комисија за избор директора спроводи поступак тајног изјашњавања.
Кандидати учесници конкурса за директора могу се представити на Наставничком већу, а према редоследу са листе кандидата коју је утврдила конкурсна комисија за избор директора.
	По представљању кандидата, Комисија спроводи поступак тајног изјашњавања свих запослених. 
Комисија припрема гласачке листиће и гласачку кутију. Број гласачких листића мора бити једнак броју присутних запослених у моменту гласања. На гласачким листићима  кандидати се наводе редоследом утврђеним на листи кандидата, по азбучном реду. Испред сваког имена ставља се редни број. Гласање се врши заокруживањем  редног броја испред имена кандидата за кога се гласа. 
Резултате тајног гласања утврђује Комисија за избор директора.
 По спроведеном изјашњавању председник комисије проглашава резултате тајног изјашњавања. 
Кандидат који је добио већину гласова од укупног броја  запослених,  сматра се  да  је добио позитивно мишљење за  избор директора школе.
Ако два или више кандидата добију исти, а уједно и највећи број гласова,  о свим тим кандидатима Наставничко веће  доставља своје мишљење Школском одбору.
Ако се на конкурс пријавио само један кандидат који испуњава услове за избор директора школе, на гласачком листићу запослени заокружују да ли за кандидата дају позитивно или негативно мишљење. Сматра се да је кандидат добио позитивно мишљење уколико више од половине присутних запослених заокружи да за кандидата даје позитивно мишљење. 
	Записник наставничког већа и мишљење Наставничког већа за избор директора, Комисија за спровођење поступка  изјашњавања доставља Школском одбору.
Комисија за избор директора Школе
Члан 87.
Чланове конкурсне комисије за избор директора образује Школски одбор који именује председника комисије. Конкурсна комисија  броји три члана.
Обавезне чланове Комисије чине по један представник из реда наставника разредне наставе, наставника предметне наставе и ненаставног особља. 
Комисија спроводи поступак за избор директора, и то: обрађује конкурсну документацију, утврђује испуњеност Законом прописаних услова за избор директора, обавља интервју са кандидатима, спроводи поступак тајног изјашњавања запослених и прибавља мишљење Наставничког већа о пријављеним кандидатима. 
О раду конкурсне комисије води се записник.
Записник потписују сви чланови Комисије.
Записник се заводи у деловоднику и оверава печатом Школе.
По истеку рока за подношење пријава на конкурс, конкурсна комисија прикупља и разматра конкурсни материјал и најпре утврђује благовременост и потпуност пријаве кандидата. Непотпуне и неблаговремене пријаве Комисија не узима у разматрање.
Члан 88.
Благовременом пријавом сматра се пријава која је поднета у року утврђеном у конкурсу.
Благовременом пријавом сматраће се и пријава која је предата препорученом поштом, и тада се као дан пријема рачуна дан када је пошта примила пошиљку.
Кад последњи дан за подношење пријаве пада у недељу или дане државног празника, рок за пријаву помера се за следећи радни дан.
Члан 89.
Потпуном пријавом сматра се пријава која у прилогу садржи документа којима кандидат доказује да испуњава услове конкурса.
Уз потписану пријаву на конкурс, кандидати треба да приложе:
               1)  биографију са кратким прегледом кретања у служби;
               2) уверење о држављанству (оригинал или оверену фотокопију, не старије од шест месеци);
               3) извод из матичне књиге рођених (оригинал или оверену фотокопију, не старије од шест месеци);
               4)  оверену фотокопију дипломе о стеченом образовању (не старије од 6 месеци);
               5) оверену фотокопију документа о положеном испиту за лиценцу, односно стручном испиту (не старије од 6 месеци);
               6) доказ да има психичку, физичку и здравствену способност за рад са децом и ученицима (лекарско уверење, оригинал или оверену фотокопију, не старије од 6 месеци);
               7) доказ о знању српског језика и језика на којем се изводи образовно-васпитни рад (осим кандидата који су одговарајуће образовање стекли на тим језицима);
               8) доказ о неосуђиваности и о непостојању дискриминаторног понашања (уверење из казнене евиденције МУП-а, оригинал или оверену фотокопију, не старије од шест месеци);
               9) доказ да против кандидата није покренут кривични поступак за кривична дела из члана 139. став 1. тачка 3. Закона о основама система образовања и васпитања (потврда/уверење из надлежног суда, оригинал или оверену фотокопију, не старије од шест месеци);
             10) доказ да кандидат није правоснажно осуђен за привредни преступ у вршењу раније дужности (потврду/уверење Привредног суда, оригинал или оверену фотокопију, не старије од шест месеци); 
             11)  потврду о радном искуству на пословима образовања и васпитања, након стеченог одговарајућег образовања (оригинал или оверену фотокопију, не старије од шест месеци);
             12) доказ о резултатима стручно-педагошког надзора установе и оцену спољашњег вредновања (фотокопију извештаја о спољашњем вредновању квалитета рада школе) важи  само за кандидате који су претходно обављали дужност директора школе;
             13) оверену фотокопију лиценце за директора установе (ако је кандидат поседује, не старије од шест месеци).

Изузетно, кандидат који је поднео непотпуну пријаву, може поднети потребна документа до истека рока за подношење пријаве за конкурс.
Услови за избор директора 
Члан 90.
За директора Школе може да буде изабрано лице:
1) које има одговарајуће образовање у складу са чланом 85.став 2. и став 3.овог Статута;
2) које има одговарајуће радно искуство на пословима образовања и васпитања у складу са чланом 85.став 2. и став 3.овог Статута;
3) које има психичку, физичку и здравствену способност за рад са децом и ученицима;
4) које није осуђивано правноснажном пресудом за кривично дело или привредни преступ утврђен Законом о основама система образовања и васпитања;
5) за које није, у складу са Законом, утврђено дискриминаторно понашање;
6) које има држављанство Републике Србије;
7) које зна језик на коме се остварује образовно-васпитни рад;
8) које има дозволу за рад наставника, васпитача и стручног сарадника;
9) које има обуку и положен испит за директора школе.
Уз пријаву на конкурс, кандидат за директора Школе подноси доказе о испуњености услова за директора из става 1. овог члана, као и прилог који је наведен у члану 89.став 2. овог Статута.
Члан 91.
Комисија сачињава Извештај о спроведеном поступку за избор директора, који садржи достављену документацију кандидата и потребна мишљења и доставља их Школском одбору. 
Школски одбор, на основу Извештаја, сачињава образложену листу свих кандидата који испуњавају услове и предлог за избор директора, које заједно са Извештајем Комисије  доставља министру у року од осам дана од дана достављања Извештаја Комисије. 
Министар у року од 30 дана од дана пријема документације из става 3. овог члана, врши избор директора Школе и доноси решење о његовом именовању, о чему Школа обавештава лица која су се пријавила на конкурс. 
Уколико министар утврди да поступак конкурса за избор директора није спроведен у складу са Законом, односно да би избор било ког кандидата са листе из става 3. овог члана могао да доведе у питање несметано обављање делатности Школе, у року од осам дана доноси решење о поновном расписивању конкурса за избор директора. 
Решење министра о именовању директора коначно је у управном поступку. 
Учесник конкурса има право на судску заштиту у управном спору. 
1/2. Статус директора 
Члан 92.
Права, обавезе и одговорности директора утврђују се посебним уговором о међусобним правима и обавезама, без заснивања радног односа. 
Директору Школе мирује радни однос за време трајања два мандата и има право да се врати на послове које је обављао пре именовања. 
Уколико директору Школе коме мирује радни однос, престане дужност због истека мандата или на лични захтев током трећег и сваког наредног мандата, распоређује се на послове који одговарају степену и врсти његовог образовања. 
Ако нема одговарајућих послова, лице из става 3. овог члана остварује права као запослени за чијим радом је престала потреба, у складу са Законом. 
1/3.Вршилац дужности директора 
Члан 93. 
Вршиоца дужности директора именује министар до избора новог директора у року од осам дана од дана наступања разлога за именовање вршиоца дужности директора. 
За вршиоца дужности директора Школе може да буде именовано лице које испуњава прописане услове за директора Школе, осим положеног испита за директора Школе, и то до избора директора, а најдуже шест месеци. 
Након престанка дужности вршилац дужности директора има право да се врати на послове које је обављао пре именовања. 
Права, обавезе и одговорности директора Школе односе се и на вршиоца дужности директора. 
1/4.Надлежност и одговорност директора Школе 
Члан 94.
Директор је одговоран за законитост рада и за успешно обављање делатности Школе. 
Директор за свој рад одговара министру и Школском одбору.
Осим послова утврђених Законом и Статутом Школе, директор: 
1) планира и организује остваривање програма образовања и васпитања и свих активности Школе; 
2) одговоран је за обезбеђивање квалитета, самовредновање, стварање услова за спровођење спољашњег вредновања, остваривање стандарда постигнућа и унапређивање квалитета образовно-васпитног рада; 
3) одговоран је за остваривање развојног плана Школе; 
4) одлучује о коришћењу средстава утврђених финансијским планом и одговара за одобравање и наменско коришћење тих средстава, у складу са Законом; 
5) сарађује са органима јединице локалне самоуправе, организацијама и удружењима; 
6) пружа подршку у стварању амбијента за остваривање предузетничког образовања и предузетничких активности ученика; 
7) организује и врши инструктивно-педагошки увид и прати квалитет образовно-васпитног рада и педагошке праксе и предузима мере за унапређивање и усавршавање рада наставника, васпитача и стручних сарадника; 
8) планира и прати стручно усавршавање запослених и спроводи поступак за стицање звања наставника, васпитача и стручних сарадника; 
9) одговоран је за регуларност спровођења свих испита у Школи, у складу са прописима; 
10) предузима мере у случајевима повреда забрана из чл. 110-113. Закона; 
11) предузима мере ради извршавања налога просветног инспектора и предлога просветног саветника, као и других инспекцијских органа; 
12) одговоран је за благовремен и тачан унос и одржавање ажурности базе података о Школи у оквиру јединственог информационог система просвете; 
13) обавезан је да благовремено информише запослене, децу, ученике и родитеље, односно друге законске заступнике, стручне органе и Школски одбор о свим питањима од интереса за рад Школе у целини; 
14) сазива и руководи седницама васпитно-образовног, наставничког, односно педагошког већа, без права одлучивања; 
15) образује стручна тела и тимове, усмерава и усклађује рад стручних органа у Школи; 
16) сарађује са родитељима, односно другим законским заступницима деце и ученика Школе и Саветом родитеља; 
17) подноси извештај Школском одбору о свом раду и раду Школе најмање два пута годишње; 
18) одлучује о правима, обавезама и одговорностима ученика и запослених, у складу са Законом; 
19) доноси општи акт о организацији и систематизацији послова, у складу са Законом; 
20) обезбеђује услове за остваривање права деце и права, обавезе и одговорности ученика и запослених, у складу са Законом; 
21) сарађује са ученицима и ученичким парламентом; 
22) одлучује по жалби на решење конкурсне комисије за избор кандидата за пријем у радни однос; 
23) обавља и друге послове у складу са Законом и Статутом. 
У случају привремене одсутности или спречености директора да обавља дужност, замењује га наставник, васпитач или стручни сарадник у Школи, на основу овлашћења директора, Школског одбора, у складу са Законом. 
Члан 95.
Изузетно, директор може да обавља и послове наставника, васпитача и стручног сарадника, у складу са решењем министра. 
Инструктивно-педагошки увид у рад директора који обавља послове из става 1. овог члана, врши саветник - спољни сарадник. 

1/5.Престанак дужности директора 
Члан 96. 
Дужност директора Школе престаје: истеком мандата, на лични захтев, навршавањем 65 година живота и разрешењем. 
Одлуку о престанку дужности директора доноси министар. 
У Школи у којој се образовно-васпитни рад изводи и на језику националне мањине, министар прибавља мишљење одговарајућег националног савета националне мањине. 
Уколико национални савет националне мањине не достави мишљење у року од осам дана од дана пријема захтева, сматра се да је мишљење дато. 
Министар разрешава директора Школе ако је утврђено да: 
1) не испуњава услове из члана 139. Закона; 
2) одбије да се подвргне лекарском прегледу на захтев Школског одбора или министра; 
3) Школа није благовремено донела програм образовања и васпитања, односно не остварује програм образовања и васпитања или не предузима мере за остваривање принципа, циљева и стандарда постигнућа; 
4) Школа не спроводи мере за безбедност и заштиту деце и ученика; 
5) директор не предузима или неблаговремено предузима одговарајуће мере у случајевима повреда забрана из чл. 110-113. Закона и тежих повреда радних обавеза запослених; 
6) у Школи није обезбеђено чување прописане евиденције и документације; 
7) у Школи се води евиденција и издају јавне исправе супротно Закону; 
8) не испуњава услове из члана 122. Закона; 
9) не поступа по препоруци, налогу, односно мери надлежног органа за отклањање утврђених недостатака и неправилности; 
10) није обезбедио услове за инспекцијски, стручно-педагошки надзор и спољашње вредновање; 
11) за време трајања његовог мандата школа је два пута узастопно оцењена најнижом оценом за квалитет рада; 
12) омета рад Школског одбора и запослених непотпуним, неблаговременим и нетачним обавештавањем, односно предузимањем других активности којима утиче на законито поступање Школског одбора и запослених; 
13) није обезбедио благовремен и тачан унос и одржавање базе података Школе у оквиру јединственог информационог система просвете, као и контролу унетих података; 
14) у радни однос је примио лице или ангажовао лице ван радног односа, супротно Закону, посебном колективном уговору и општем акту; 
15) намерно или крајњом непажњом учинио је пропуст приликом доношења одлуке у дисциплинском поступку, која је правноснажном судском пресудом поништена као незаконита и ако је Школа обавезана на накнаду штете; 
16) одговаран је за прекршај из Закона, привредни преступ или кривично дело у вршењу дужности, као и у другим случајевима, у складу са Законом; 
17) и у другим случајевима када се утврди незаконито поступање. 
Директор је одговоран за штету коју намерно или крајњом непажњом нанесе Школи, у складу са Законом. 
Министар решењем разрешава директора у року од 15 дана од дана сазнања, а најкасније у року од једне године од наступања услова из става 7. овог члана. 
Решење министра којим се директор разрешава коначно је у управном поступку. 

Помоћник директора 
Члан 97.
Школа може да има помоћника директора, у складу са нормативом којим се утврђују критеријуми и стандарди за финансирање установе. 
Решењем директора на послове помоћника директора распоређује се наставник, васпитач и стручни сарадник који има професионални углед и искуство у Школи, за сваку школску односно радну годину. 
Помоћник директора организује, руководи и одговоран је за педагошки рад Школе, координира рад стручних актива и других стручних органа Школе и обавља друге послове, у складу са Статутом Школе. 
Након престанка дужности помоћник директора има право да се врати на послове које је обављао пре постављења. 
Помоћник директора може да обавља и послове наставника, васпитача и стручног сарадника, у складу са решењем директора. 
4.  Стручни органи
Стручни органи, тимови и педагошки колегијум
Члан 98.
Стручни органи, тимови и педагошки колегијум: старају се о обезбеђивању и унапређивању квалитета образовно-васпитног рада Школе; прате остваривање школског програма; старају се о остваривању циљева и стандарда постигнућа; развоја компетенција; вреднују резултате рада наставника, васпитача и стручног сарадника; прате и утврђују резултате рада ученика и одраслих; предузимају мере за јединствен и усклађен рад са децом, ученицима и одраслима у процесу образовања и васпитања и решавају друга стручна питања образовно-васпитног рада. 
Члан 99. 
Стручни органи Школе јесу: 
- Наставничко веће, 
- Одељењско веће, 
- Стручно веће за разредну наставу,
- Стручно веће за области предмета, 
- стручни активи за развојно планирање и за развој школског програма и 
- други стручни активи и тимови, у складу са овим статутом. 
Члан 100.
Наставничко веће чине наставници и стручни сарадници.
Наставничко веће сазива директор школе и руководи седницом без права одлучивања.
У школи у којој се остварује припремни предшколски програм, у раду Наставничког већа учествују и васпитачи. 
Наставничко веће:
– утврђује предлог школског програма, годишњег плана рада и развојног плана и стара се о њиховом остваривању;
– стара се о остваривању циљева и задатака образовања и васпитања,
– разматра извештаје о успеху ученика на крају полугодишта и школске године;
– разматра распоред часова наставе;
– предлаже одељењска старешинства и распоред задужења наставника и сарадника у извршавању појединих задатака;
– разматра резултате образовно-васпитне делатности и одлучује о мерама за њено побољшање;
– прати и анализира остваривање наставног плана и програма образовања и предузима мере за његово остваривање;
– предлаже три представника из реда запослених у Школски одбор;
– предлаже стручне сараднике и наставнике у стручни актив за развојно планирање;
– даје мишљење о кандидатима за избор директора;
– одобрава употребу уџбеника и друге литературе;
– разматра предлог за утврђивање ментора за праћење рада приправника;
– утврђује програм извођења екскурзија;
– планира и организује различите облике ваннаставних активности ученика;
– разматра учешће ученика на такмичењима и постигнуте резултате;
– утврђује испуњеност услова за завршетак школовања у року краћем од прописаног;
– на предлог директора разматра план уписа ученика;
– доноси одлуке о изрицању васпитно-дисциплинских мера из своје надлежности;
– додељује похвале и награде ученицима;
– доноси одлуку о избору ученика генерације;
– разматра предлог плана сталног усавршавања наставника и стручних сарадника,
– утврђује календар школских такмичења;
– обавља и друге послове утврђене Законом, овим статутом и другим општим актима Школе.
План и програм рада Наставничког већа саставни је део Годишњег плана рада Школе.
О раду Наставничког већа директор Школе сачињава извештај који је саставни део Годишњег извештаја о раду Школе.
Члан 101.
Одељењско веће у Школи чине наставници који изводе наставу у одређеном одељењу и одељењски старешина и када изводи наставу у том одељењу. 
Одељењско веће:
– усклађује рад свих наставника и стручних сарадника који изводе наставу у одељењу;
– анализира резултате које постижу ученици на крају тромесечја, полугодишта и на крају године;
– на предлог предметног наставника утврђује закључну оцену из предмета и оцену из владања на предлог одељењског старешине;
– предлаже Наставничком већу програм екскурзија, такмичења и сл.;
– врши избор ученика за такмичење и предлаже ученике за које треба организовати допунски и додатни рад, на предлог предметног наставника,
– предлаже ученике за ванредно напредовање и за доделу похвала и награда;
– утврђује и усклађује распоред писменог проверавања знања;
– изриче васпитне мере ученицима у оквиру своје надлежности;
– разматра питања покренута на родитељским састанцима;
– обавља и друге послове по налогу Наставничког већа и директора Школе.
Члан 102.
Одељењско веће сазива и њиме руководи одељењски старешина.
Седнице Одељењског већа сазива се по потреби, а у складу са годишњим планом рада Школе.
Одељењско веће може одлучивати уколико седници присуствује већина чланова већа.
Одлуке Одељењског већа доносе се већином укупног броја чланова.
Одељењски старешина води записник о раду већа.
У записник се уносе одлуке и закључци, као и резултати гласања, односно издвојена мишљења, ако то захтева члан већа.
Одељењско веће сачињава извештај о свом раду који је саставни део Годишњег извештаја о раду Школе.
Директор може присуствовати седници одељенског већа.
Члан 103.
Одељењски старешина има организационо-руководећу и педагошко-инструктивну улогу у раду са ученицима одељења којима је одељењски старешина, у сарадњи са њиховим родитељима, односно другим законским заступницима и води прописану евиденцију и педагошку документацију. 
Одељењски старешина је непосредни организатор рада у одељењу и у оквиру својих послова:
– обезбеђује непосредну сарадњу с наставницима и стручним сарадницима који остварују наставу у одељењу и усклађује њихов рад;
– остварује сталан увид у рад и владање ученика одељења у Школи и ван ње;
– разматра проблеме ученика приликом савлађивања наставних садржаја из појединих предмета и изналази могућности за побољшање успеха ученика;
– остварује увид у социјалне и породичне прилике ученика и обезбеђује сталну сарадњу с родитељима;
– сазива родитељске састанке и њима руководи;
– организује рад одељењске заједнице;
– прати остваривање наставног плана и програма у одељењу и посебно прати оцењивање ученика;
– прати похађање наставе од стране ученика и правда изостанке;
– изриче похвале и награде ученика из своје надлежности;
– обавештава ученике о правилима понашања у Школи;
– води школску евиденцију;
– обавештава ученике о правилима понашања у Школи;
– потписује ђачке књижице, дипломе и сведочанства;
– руководи радом Одељењског већа, потписује његове одлуке и води записник;
– стара се о остваривању ваннаставних активности;
– обезбеђује услове за припрему ученика за такмичења;
– учествује у припремама предлога екскурзија ученика, води екскурзије и стара се о безбедности и дисциплини ученика на екскурзијама;
– изриче васпитне мере: опомену и укор одељењског старешине;
– предлаже Одељењском већу оцене из владања;
– износи предлоге и жалбе ученика пред органе Школе;
– обавештава родитеље о дисциплинским прекршајима и поступку који се води према ученику и доставља им одлуке о изреченим дисциплинским мерама;
– обавља и друге послове који су му поверени одлуком директора или утврђени општим актима Школе.
Члан 104.
Стручно веће за разредну наставу чине сви наставници који остварују наставу у првом циклусу образовања и васпитања. Наставник који остварује образовно-васпитни рад у продуженом боравку учествује у раду Стручног већа за разредну наставу, без права одлучивања. 
Седницу стручног већа за разредну наставу сазива руководилац стручног већа који се бира сваке године из реда наставника разредне наставе.
Седнице стручног већа сазивају се по потреби, а у складу са годишњим планом рада Школе, о чему се води записник.
За свој рад Стручно веће за разредну наставу одговара Наставничком већу и директору школе.
Директор школе може присуствовати седницама стручног већа за разредну наставу.
Стручно веће за разредну наставу:
1) припрема делове годишњег плана рада, утврђује распоред остваривања наставних целина и јединица и врши усаглашавање остваривања наставних садржаја и предмета у првом циклусу образовања;
2) утврђује облике, методе и средства, као и коришћење адекватне школске опреме и наставних средстава;
3) усклађује индивидуалне планове рада наставника у првом циклусу образовања;
4) предлаже примену нових метода и начина интерпретације наставних садржаја;
5) прати остваривање школског програма и даје предлоге за његово иновирање, измену и допуну;
6) прати уџбеничку и другу литературу и даје предлог наставничком већу за њихово коришћење;
7) обавља и друге послове који му законом, поџаконским актима и одлуком директора школе буду стављени у надлежност.

Члан 105.
Стручно веће за области предмета чине наставници који изводе наставу из групе сродних предмета. 
Састав стручног већа за области предмета утврђује Наставничко веће.
Радом стручног већа руководи руководилац стручног већа кога за сваку школску годину одређује Наставничко веће Школе.
Седнице стручног већа сазивају се по потреби, а у складу са годишњим планом рада Школе, о чему се води записник.
Стручно веће може одлучивати уколико седници присуствује већина чланова већа.
Одлуке стручног већа доносе се већином гласова укупног броја чланова.
У Школи постоје следећа стручна већа:
– стручно веће друштвено језичких дисциплина;
– стручно веће природно математичких дисциплина;
– стручно веће естетских дисциплина.
Стручно веће за област предмета:
– припрема делове Годишњи план рада;
– разрађује критеријуме оцењивања и ради на уједначавању критеријума оцењивања и развијању различитих модела и техника оцењивања;
– усклађује индивидуалне планове рада наставника;
– анализира успех ученика из појединих предмета и предузима мере за пружање помоћи ученицима који заостају у раду, као и стимулисање ученика који брже напредују;
– утврђује тематске садржаје допунског, додатног, индивидуалног рада и слободних активности и анализира резултате тог рада;
– размењује искуства о примени савремених метода и облика рада с наставницима из других сродних школа;
– обавља и друге послове који су му поверени одлуком директора или утврђени општим актима Школе.
Стручно веће сачињава извештај о свом раду који је саставни део Годишњег извештаја о раду Школе.
Члан 106.
Стручни актив за развојно планирање чине представници наставника, стручних сарадника, јединице локалне самоуправе, ученичког парламента и Савета родитеља. Чланове стручног актива за развојно планирање именује Школски одбор. 
Одлуком о именовању чланова Стручног актива за развојно планирање Школски одбор одређује и председника из реда именованих чланова.
Стручни актив за развојно планирање утврђује Предлог развојног плана Школе за период од три до пет година, доставља га Школском одбору на усвајање и прати његово остваривање.
Стручни актив за развојно планирање заузима ставове о одређеним темама доношењем закључака.
Стручни актив за развојно планирање утврђује: степен повезивања интересних група у даљем планирању, приоритете развоја Школе, степен достигнутог нивоа развоја Школе у односу на усвојени план развоја Школе и сачињава План рада за развојно планирање за наредну школску годину, утврђује предлог акционог плана.
Стручни актив за развојно планирање сачињава извештај о свом раду који је саставни део Годишњег извештаја о раду Школе.
Члан 107.
Стручни актив за развој Школског програма чине представници наставника и стручних сарадника. Чланове Стручног актива за развој Школског програма именује Наставничко веће. 
Стручни актив за развој Школског програма: учествује у изради Школског програма, процењује и вреднује постигнуте резултате у односу на дефинисане циљеве и задатке, учествује у унапређивању Школског програма и обавља и друге послове по налогу директора и Наставничког већа.
Руководила Стручног актива за развој Школског програма јесте наставник кога именује Наставничко веће.
Сви чланови Стручног актива за развој Школског програма одговорни су за свој рад директору и Наставничком већу.
Мандат члановима Стручног актива за развој Школског програма траје до доношења новог наставног програма.
Стручни актив за развој Школског програма сачињава извештај о свом раду који је саставни део Годишњег извештаја о раду Школе и води записник на својим седницама.
Члан 108.
У Школи директор образује следеће тимове: 
1) Тим за инклузивно образовање; 
2) Тим за заштиту од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања; 
3) Тим за самовредновање; 
4) Тим за обезбеђивање квалитета и развој Школе; 
5) Тим за развој међупредметних компетенција и предузетништва; 
6) Тим за професионални развој; 
7) друге тимове за остваривање одређеног задатка, програма или пројекта. 
Тим чине представници запослених, родитеља, односно других законских заступника, ученичког парламента, јединице локалне самоуправе, односно стручњака за поједина питања. 
Члан 109.
Педагошки колегијум чине председници стручних већа и стручних актива, координатори стручних тимова и стручни сарадници. 
Педагошки колегијум разматра питања и даје мишљења у вези са пословима директора Школе, и то: 
1) планира и организује остваривање програма образовања и васпитања и свих активности Школе; 
2) одговоран је за обезбеђивање квалитета, самовредновање, стварање услова за спровођење спољашњег вредновања, остваривање стандарда постигнућа и унапређивање квалитета образовно-васпитног рада; 
3) одговоран је за остваривање Развојног плана Школе; 
4) сарађује са органима јединице локалне самоуправе, организацијама и удружењима; 
5) пружа подршку у стварању амбијента за остваривање предузетничког образовања и предузетничких активности ученика; 
6) организује и врши инструктивно-педагошки увид и прати квалитет образовно-васпитног рада и предузима мере за унапређивање и усавршавање рада наставника, васпитача и стручних сарадника.
Наставничким већем и Педагошким колегијумом председава и руководи директор односно помоћник директора, а Одељењским већем одељењски старешина. 
5. Секретар школе
Члан 110.
Правне послове у Школи обавља секретар. 
Секретар мора да има образовање из области правних наука у складу са чланом 140.став 1. Закона и дозволу за рад секретара (у даљем тексту: лиценца за секретара). 
Секретар се уводи у посао и оспособљава за самосталан рад савладавањем програма за увођење у посао и полагањем испита за лиценцу за секретара. Секретару – приправнику директор одређуjе ментора са листе секретара Школа коjу утврди школска управа. 
Секретар jе дужан да у року од две године од дана заснивања радног односа положи испит за лиценцу за секретара. 
Трошкове полагање испита из става 4. овог члана, сноси Школа. 
Секретару коjи не положи испит за лиценцу за секретара у року из става 4. овог члана престаjе радни однос. 
Секретар коjи има положен стручни испит за секретара, правосудни или стручни испит за запослене у органима државне управе или државни стручни испит, сматра се да има лиценцу за секретара. 
Секретар у току рада у школи може да полаже и правосудни испит или стручни испит за запослене у органима државне управе или државни стручни испит, с тим да је дужан да испит положи у року из става 4 овог члана.
Секретар који је положио правосудни или стручни испит за запослене у органима државне управе или државни стручни испит у току рада у Школи има право на накнаду трошкова у висини трошкова полагања испита за лиценцу секретара.
Послови секретара 
Члан 111. 
Секретар Школе обавља следеће послове: 
1) стара се о законитом раду Школе, указуjе директору и Школском одбору на неправилности у раду Школе;
2) обавља управне послове у Школи;
3) израђуjе опште и поjединачне правне акте Школе;
4) обавља правне послове за потребе Школе;
5) израђуjе уговоре коjе закључуjе Школа;
6) правне послове у вези са статусним променама у Школи;
7) правне послове у вези са уписом ученика;
8) правне послове у вези са jавним набавкама у сарадњи са финансиjском службом Школе;
9) пружа стручну помоћ у вези са избором органа управљања у Школи;
10) пружа стручну подршку и координира рад комисиjе за избор директора Школе;
11) прати прописе и о томе информише запослене;
12) друге правне послове по налогу директора.
Школа jе дужна да обезбеди секретару приступ jединственоj информационоj бази правних прописа. 
5. УЧЕНИЦИ
5/1. Упис 
Члан 112.
Уписом у први разред дете стиче својство ученика. 
У први разред основне школе уписује се свако дете које до почетка школске године има најмање шест и по, а највише седам и по година. 
Изузетно, када је то у најбољем интересу детета, детету се може одложити упис за годину дана од стране школе, а на основу мишљења интерресорне комисије које садржи доказе о потреби одлагања и предлог мера додатне образовне, здравствене или социјалне подршке детету у периоду до поласка у школу. 
Уз документацију потребну за упис, родитељ доставља и доказ о здравственом прегледу детета. 
Деца из осетљивих друштвених група могу да се упишу у школу, без доказа о пребивалишту родитеља и потребне документације, а са достављеним доказом о здравственом прегледу детета. 
Испитивање детета уписаног у школу врше психолог односно педагог Школе на матерњем језику детета, применом стандардних поступака и инструмената, препоручених од надлежног завода, односно овлашћене стручне организације. Ако не постоји могућност да се испитивање детета врши на матерњем језику, Школа ангажује преводиоца на предлог националног савета националне мањине. 
Испитивање деце са моторичким и чулним сметњама врши се уз примену облика испитивања на који дете може оптимално да одговори. 
У поступку испитивања детета уписаног у школу, Школа може да утврди потребу за доношењем индивидуалног образовног плана или потребу за пружањем додатне подршке у образовању. Ако додатна подршка захтева финансијска средства, Школа упућује писани захтев оснивачу по прибављеном мишљењу интерресорне комисије. 
Дете старости од шест до шест и по година уписује се у први разред након провере спремности за полазак у школу. Школа је дужна да организује проверу спремности. 
Проверу спремности детета врши психолог односно педагог Школе применом стандардних поступака и инструмената, препоручених од надлежног завода, односно овлашћене стручне организације. 
У поступку провере спремности, а на основу мишљења психолога односно педагога, Школа може да препоручи: 
1) упис детета у први разред; 
2) упис детета у Школу након годину дана, уз похађање припремног предшколског програма. 
Родитељ, односно други законски заступник детета, коме је препоручен упис детета у школу након годину дана, може да поднесе захтев комисији Школе за поновно утврђивање спремности за упис у школу у року од осам дана од дана добијања препоруке Школе из става 12. овог члана. Комисију чине: психолог, педагог, наставник разредне наставе и педијатар детета. 
Комисија Школе, применом стандардних поступака и инструмената, може да одобри упис детета или да потврди упис детета у школу након годину дана, о чему одлуку доноси у року од 15 дана од дана пријема захтева из става 13. овог члана. Одлука комисије је коначна. 
Ако дете старије од седам и по година због болести или других разлога није уписано у први разред, може да се упише у први или одговарајући разред на основу претходне провере знања. 
Претходну проверу знања обавља тим састављен од наставника разредне наставе, педагога и психолога Школе, уважавајући стандарде постигнућа и ценећи најбољи интерес детета. 
Школа је дужна да упише свако дете са подручја Школе. 
Школа може да упише и дете са подручја друге школе, на захтев родитеља, у складу са просторним и кадровским могућностима Школе, у складу са Законом.
Ученик који је поднео захтев за признавање стране школске исправе може да буде условно уписан у наредни разред уколико поступак није окончан до почетка школске године.
У случају из претходног става овог члана Школа је дужна да ученика одмах укључи у одговарајући разред. 
Члан 113.
Школа је дужна да обавести родитеља, односно другог законског заступника и јединицу локалне самоуправе о детету које није уписано у први разред, најкасније 15 дана пре почетка школске године. 
Школа је дужна да обавести родитеља, односно другог законског заступника о ученику који нередовно похађа или је престао да похађа наставу, најкасније два дана од дана престанка похађања наставе. 
Ако родитељ, односно други законски заступник по пријему обавештења из става 3. овог члана не обезбеди да у року од три дана ученик настави редовно да похађа наставу, односно не обавести Школу о разлозима изостајања ученика, Школа одмах обавештава јединицу локалне самоуправе и надлежну установу социјалне заштите.
Упис у школу за образовање ученика са сметњама у развоју и инвалидитетом

5/2. Време проведено у школи
Члан 114.
Време проведено у Школи изражено је у сатима и обухвата часове обавезних предмета, изборних програма и време проведено у активностима, што је прописано Законом и планом и програмом наставе и учења, а садржано у школском програму и у функцији је развоја способности, интересовања и креативности ученика. 
Ученик у првом циклусу има обавезне предмете, изборне програме и активности до 20 сати недељно. 
Ученик у другом циклусу има обавезне предмете, изборне програме и активности до 25 сати недељно. 
Ученик у првом циклусу, који стиче основно образовање и васпитање на језику националне мањине, има обавезне предмете, изборне програме и активности до 22 сата недељно, а у другом циклусу до 27 сати недељно. 
У недељни број сати из ст. 2-4. овог члана не урачунава се трајање часова допунске и додатне наставе.
5/3. Распоред и трајање часа 
Члан 115.
Школа, у складу са планом и програмом наставе и учења, врши распоред обавезних предмета, изборних програма и активности, односно утврђује распоред часова. 
Распоред часова може да се мења у току наставне године. 
Час наставе траје 45 минута. 
Изузетно, час наставе може да траје дуже или краће од 45 минута, у складу са планом и програмом наставе и учења. 
Трајање часа наставе може да се прилагоди посебним условима у којима се остварује образовно-васпитни рад у одређеном временском периоду, уз сагласност Министарства.

5/4. Оцењивање
Члан 116.
Оцењивање је саставни део процеса наставе и учења којим се обезбеђује стално праћење остваривања прописаних исхода и стандарда постигнућа и ангажовања ученика у току савладавања програма обавезних предмета. 
Наставник је дужан да редовно оцењује ученике, у складу са Законом. 
Праћење развоја, напредовања и постигнућа ученика обавља се формативним и сумативним оцењивањем. 
Ученик коме је, услед социјалне ускраћености, сметњи у развоју, инвалидитета, тешкоћа у учењу и других разлога, потребна додатна подршка у образовању и васпитању, оцењује се на основу ангажовања и степена остварености циљева и стандарда постигнућа у току савладавања ИОП-а 1, и то на начин који узима у обзир његове језичке, моторичке и чулне могућности. 
Уколико ученик стиче образовање и васпитање по ИОП-у 2, оцењује се на основу ангажовања и степена остварености прилагођених циљева и исхода, у складу са ИОП-ом 2. 
Ученик са изузетним способностим,а који стиче образовање и васпитање на прилагођен и обогаћен начин, применом индивидуалног образовног плана, оцењује се на основу праћења остваривања прописаних исхода и стандарда постигнућа и ангажовања. 
Ученику се не може умањити оцена из обавезног предмета због непримереног понашања.
Успех ученика и оцена
Члан 117.
Ученик се оцењује из обавезног предмета и владања, описном и бројчаном оценом, у складу са Законом. 
Оцена је јавна и саопштава се ученику са образложењем. 
У првом разреду основног образовања и васпитања ученик се из обавезног предмета, изборних програма и активности оцењује описном оценом. 
Од другог до осмог разреда ученик се из обавезног предмета, изборних програма и активности оцењује описно и бројчано. 
Бројчана оцена из обавезног предмета је: одличан (5), врлодобар (4), добар (3), довољан (2) и недовољан (1). Оцена недовољан (1) је непрелазна. 
Успех ученика из изборних програма и активности оцењује се описно, и то: истиче се, добар и задовољава. 
У току полугодишта ученик мора бити оцењен из сваког обавезног предмета најмање четири пута. 
Изузетно, уколико је недељни фонд обавезног предмета један час, ученик се оцењује најмање два пута у полугодишту. 
Закључна оцена из обавезног предмета утврђује се на крају првог и другог полугодишта. 
Закључна оцена из обавезног предмета за ученика првог разреда је описна, утврђује се на основу описних оцена о развоју и напредовању ученика и исказује се као мишљење о развоју и напредовању ученика. 
Мишљење из става 10. овог члана уноси се у ђачку књижицу и ученик прелази у наредни разред. 
Закључна оцена из обавезног предмета за ученика од другог до осмог разреда је бројчана. 
Закључна оцена из изборних програма и активности је описна, и то: истиче се, добар и задовољава, и не утиче на општи успех ученика. 
Закључну оцену из предмета утврђује део одељењског већа који чине наставници који предају ученику, на предлог предметног наставника, а оцену из владања на предлог одељењског старешине. 
У поступку предлагања закључне оцене наставник разредне наставе, односно предметни наставник узима у обзир целокупно залагање и постигнућа ученика у току образовно-васпитног рада, и то: успех ученика постигнут на такмичењима, награде, похвале и дипломе, наступе на културним и спортским манифестацијама у школи и ван школе, радове ученика објављене у школском листу и другим листовима и часописима, радове на изложбама, конкурсима и сл. 
Ученику који није оцењен најмање четири пута из обавезног предмета у току полугодишта, односно два пута у току полугодишта, уколико је недељни фонд обавезног предмета један час, не може да се утврди закључна оцена. 
Ученика који редовно похађа наставу и извршава школске обавезе, а нема прописани број оцена у полугодишту, наставник је дужан да оцени на посебно организованом часу у току трајања полугодишта, уз присуство одељењског старешине, педагога или психолога. 
Ако наставник из било којих разлога није у могућности да организује час из става 17. овог члана, Школа је дужна да обезбеди одговарајућу стручну замену. 
Одељењски старешина је у обавези да редовно прати оцењивање ученика и указује наставницима на број прописаних оцена које ученик треба да има у полугодишту ради утврђивања закључне оцене. 
Када обавезни предмет садржи модуле, закључна оцена се изводи на основу позитивних оцена свих модула у оквиру предмета.
Општи успех ученика
Члан 118.
Општи успех ученика од другог до осмог разреда утврђује се на крају првог и другог полугодишта на основу аритметичке средине позитивних закључних бројчаних оцена из обавезних предмета и оцене из владања почев од шестог разреда. 
Општи успех ученика је: одличан, врло добар, добар, довољан и недовољан.
Ученик је постигао општи успех:
1) одличан - ако има средњу оцену најмање 4,50;
2) врло добар - ако има средњу оцену од 3,50 закључно са 4,49;
3) добар - ако има средњу оцену од 2,50 закључно са 3,49;
4) довољан успех - ако има средњу оцену до 2,49.
Ученик није са успехом завршио разред уколико има више од две недовољне оцене, осим оцене из владања, или није положио поправни испит, осим ученика другог и трећег разреда основне школе који се преводи у наредни разред.
Оцењивање владања ученика
Члан 119.
Владање ученика од првог до петог разреда оцењује се описно у току и на крају полугодишта. 
Закључна оцена из владања ученика из става 1. овог члана јесте: примерно; врло добро; добро; задовољавајуће и незадовољавајуће и не утиче на општи успех ученика.
Владање ученика од шестог до осмог разреда оцењује се описно у току полугодишта. 
Оцена из владања из става 3. овог члана на крају првог и другог полугодишта јесте бројчана, и то: примерно (5), врло добро (4), добро (3), задовољавајуће (2) и незадовољавајуће (1), и утиче на општи успех ученика.
Приликом оцењивања владања сагледава се понашање ученика у целини, имајући при том у виду и ангажовање ученика у активностима изван наставе у складу са школским програмом (слободне активности, ученичка задруга, заштита животне средине, заштита од насиља, злостављања и занемаривања и програми превенције других облика ризичног понашања, културна активност школе).
На оцену из владања не утичу оцене из обавезног предмета.
Закључну оцену из владања на предлог одељењског старешине утврђује Одељењско веће.
5/5. Додатна подршка у образовању и васпитању
Члан 120.
Детету и ученику коме је услед социјалне ускраћености, сметњи у развоју, инвалидитета, тешкоћа у учењу, ризика од раног напуштања школовања и других разлога потребна додатна подршка у образовању и васпитању, Школа обезбеђује отклањање физичких и комуникацијских препрека, прилагођавање начина остваривања школског програма и израду, доношење и остваривање индивидуалног образовног плана, у складу са Законом.
5/6. Ослобађање од наставе
Члан 121.
Ученик може бити, привремено или за одређену школску годину, ослобођен од практичног дела наставе физичког и здравственог васпитања, у целини или делимично. 
Директор доноси одлуку о ослобађању ученика од практичног дела наставе физичког и здравственог васпитања на основу предлога изабраног лекара. 
Ученик који је ослобођен практичног дела наставе физичког и здравственог васпитања оцењује се на основу теоријских знања, у складу са програмом предмета. 
Изузетно, ученик може да буде ослобођен наставе страног језика за одређену школску годину и одређени разред на основу одговарајућег уверења о положеном испиту из страног језика, издатом од стране Школе, у складу са Законом.

5/7. Похваљивање и награђивање ученика
Члан 122.
Ученици које се посебно истичу радом у извршавању својих обавеза, а нарочито у учењу и владању, у циљу подстицања на још боље резултате, могу бити похваљени и награђени.
Похвале и награде додељују се кад њихова примена осигурава развитак позитивних особина ученика, када их мотивишу и развијаљу жељу за бољим резултатима.

Члан 123.
Похвале могу бити писмене и усмене, а саопштавају се јавно, пред одељењем, свим запосленима школе или пред наставницима и родитељима.
Награде могу бити у облику посебних диплома, уверења и књига, а у изузетним случајевима и у новчаним износима.
Награде ученицима могу додељивати и спонзори, односно донатори, а на основу критеријумима које пропишу својих актима.
Ученици могу добити и друге облике материјалног награђивања који се исказује кроз плаћање екскурзије, летовања, одморе, куповину спортских реквизита, опреме и сл.
Награде се могу додељивати и групи ученика или целом одељењу за постигнуте резултате на такмичењима, у учењу, владању и сл.
Предлог за доделу награда и похвала даје одељенски старешина, на основу мишљења одељенског већа, или стручног актива.

Ученик генерација
Члан 124.
Ученику који у току савлађивања целокупног наставног плана и програма постиже изузетне резултате додељује се посебно признање: Ученик генерације.
Ово признање додељује Насваничко веће школе.
Предлог за доделу звања Ученик генерације даје одељенска заједница, одељенски старешина и ученички парламент, предлог разматра одељенско веће најкасније на седници на којој се утврђују оцене ученика на крају наставне године, а одлуку о носиоцу звања ученика генерације доноси Наставничко веће на седници јавним гласањем. Предлог се подноси директору школе и мора да буде образложен, уз навођење података о успеху и владању ученика.
Носилац звања Ученик генерације је ученик за кога јавно гласа већина чланова Наставничког већа.
Звање Ученик генерације може се доделити, изузетно, за два или више ученика, ако су квалитети ученика уједначени.
Дужност одељенског старешине је да води евиденцију о постигнућима и успесима ученика.
Критеријуми на основу којих се проглашава-додељује звање Ученика генерације су:
1.	да је ученик носилац дипломе „Вук Караџић“;
2.	да има посебне дипломе (број посебних диплома један је од критеријума за утврђивање најбољег кандидата за Ученика генерације);
3.	да је ангажован у ваннаставним активностима (на увид Наставничком већу треба доставити дипломе, сертификате, потврде о бављењу и успесима из ваннаставних области којима се бави);
4.	да има подршку ученика своје генерације (у кутију посебно намењену за гласање, сви ученици осмог разреда гласају за по једног кандидата);
5.	учешће и награде на такмичењима у организацији Министарства просвете, као и конкурсима и такмичењима других организација од првог до осмог разреда (без бодовања узети у обзир освојено прво, друго или треће место);
6.	да учествује у раду и животу школе, као и у разноврсним активностима ученичких организација (прославама, манифестацијама, пројектима и сл);
7.	да је по мишљењу чланова Наставничког већа и ученика школе комплетна личност која импонује својим људским квалитетима
8.	Да има примерно владање (мора га имати и после закључивања оцене из владања, најмање до доношење одлуке о додели те похвале);
Кандидату за ученика генерације припадају бодови по основу успеха на такмичењима у организацији Министарства просвете или признатих од министарства:
1.	За успех на општинском такмичењу ученику припада:
-	За освојено прво место .................................. 5. бодова
-	За освојено друго место ................................. 4. бода
-	За освојено треће место ................................. 3. бода
2.	За успех на градском такмичењу ученику припада:
-	За освојено прво место .................................. 10. бодова
-	За освојено друго место ................................. 8. бодава
-	За освојено треће место ................................. 6. бодава
3.	За успех на републичком такмичењу ученику припада:
-	За освојено прво место .................................. 20. бодова
-	За освојено друго место ................................. 18. бодава
-	За освојено треће место ................................. 15. бодава
4.	За успех на такмичењу вишег ранга ученику припада:
-	За освојено прво место .................................. 40. бодова
-	За освојено друго место ................................. 30. бодава
-	За освојено треће место ................................. 25. бодава
Одредбе из претходног става сходно се примењују и на ученике коси су постигли успех на такмичењима, првенствима, изложбама, смотрама и сличним манифестацијама у области физичког васпитања, ликовне културе, музичке културе и техничког образовања.
У случају да је успех постигнут тимским радом, односно екипно, члановима тима, односно екипе, који су учествовали у постизању резултата, признаје се 50% (парови), 30% (тим), од бодова утврђених у ставу 8.овог члана.

Члан 125.
По истицању рока за достављање иницијативе, директор именује трочлану комисују, у чијем саставу су, поред директора или педагога, два наставника, један из старијих и други из млађих разреда. У састав комисије не може ући наставник који предаје неком од предложених кандидата, нити наставник код којег постоје разлози који доводе у сумњу његовоу непристрасност приликом бодовања.
Задатак комисије је да провери податке о успеху и владању ученика и да на основу тако утврђених бодова сачини ранг листу и кандидате са највишим бројем бодова предложи наставником већу за доделу похвале „Ученик генерације“. У случају да два или више ученика имају највиши број бодова, комисије ћа наставничком већу предложити да се похвала „Ученик генерације“ додели свим таквим ученицима.
Члан 126.
Ако за ученика генерације  буде изабран ученик само на основу резултата из области уметности, за ту школску годину може бити изабран ученик који има резултате на такмичењима:
-	Пласман на градско из једног предмета;
-	Две дипломе са општинског такмичења.
Уколико ни један ученик није стекао диплому „Вук Караџић“, ученик генерације ће бити изабран на основу свих правила предвиђеним овим Статутом, изузев услова дипломе „Вук Караџић“.
У том случају додатно се бодује успех од петог до осмог разреда и то тако да се за сваки разред завршен просеком 5.00 , ученик добија пет бодова.
Члан 127.
Пласман на градско такмичење, без обзира на резултат на општинском такмичењу, бодује се са 1 (један) бод.
Пласман на републичко такмичење, без обзира на разултат на градском такмичењу, бодује се са 2 (два) бода.
Пласман на међународно такмичење, без обзира на резултат на републичком такмичљњу, бодује се са 3 (три) бода.
Посебна признања
Члан 128.
За изузетан успех у васпитно-образовном раду, односно за изузетан успех у групи сродних образовно-васпитних области ученик може добити посебне дипломе и диплому „Вук Караџић“, у складу са посебним прописима.
Ове дипломе додељују се ученику на крају школовања ако основно образовање и васпитање стекне према прописаном наставном плану и програму и у законом прописаном року.
-	Диплома „Вук Караџић“ додељује се ученику за изузетан општи успех у учењу и премерном владању.
-	Диплома за изузетан успех из појединог наставног предмета додељује се ученику за предмете утврђене посебним Правилником (у даљем тексту посебна диплома)
Диплома „Вук Караџић“ додељује се ученику:
1.	Ако од петог до сомог разреда на крају сваке школске године постигне одличан успех из свих предмета прописаних наставним планом и програмом и примерним владањем на крају сваке школске године;
2.	Ако, поред постигнутог одличног успеха из свих предмета прописаних наставним планом и програмом и примерног владања добије најмање једну посебну диплому или једну од прве три награде на општинском или градском такмичењу.
Посебна диплома додељује се ученику за наставни предмет који је изучаван најмање две школске године ако:
1.	Постигне најмање врло добар општи успех и премерно владање на крају сваке школске године;
2.	Постигне одличан успех из тог наставног предмета на крају сваке школске године;
3.	Добије једну од прве три награде на општинском или градском такмичењу.
Ако није организовано општинско или градско такмичење из одређеног наставног предмета, посебна диплома додељује се ученику који поред услова из тачка 1. и 2.овог члана испољи посебну способност и склоност за тај наставни предмет и постигне потпуније и шире познавање његовог садржаја него што је предвиђено наставним планом и програмом.
Ученику се додељује посебна диплома за следеће наставне предмете:
1.	Српски језик
2.	Матерњи језик за ученике припаднике националне мањине
3.	Страни језик
4.	Историја
5.	Географија
6.	Биологија
7.	Математика
8.	Физика
9.	Хемија
10.	Музичка култура
11.	Ликовна култура
12.	Физичко васпитање
13.	Техничко образовање
Диплома „Вук Караџић“, изузетно, може се доделити ученику који из објективних разлога не постигне одличан успех у свим разредима из предмета за које је поред залагања потребна и одговарајућа способност као: музичка култура, ликовна култура и физичко васпитање.
Ученику коме је додељена диплома „Вук Караџић“ може се доделити и једна или више посебних диплома, под условима утврђеним овим правилником.
Диплому „Вук Караџић“ и посебну диплому додељује школа ученику одлуком Наставничког већа.
Наставничко веће школе утврђује да ли предложени ученици испуњавају услове за додељивање одговарајуће дипломе и доноси одлуку којим се ученицима додељује диплома „Вук Караџић“, а којима посебна диплома.
Поступак за доделу диплома из става 1.овог члана покреће Одељенско веће школе.

5/8. Брже напредовање ученика
Члан 129.
Ученик који се истиче знањем и способностима може да заврши Школу у року краћем од осам година.
У току једне школске године ученик може да заврши два разреда.
Наставничко веће утврђује испуњеност услова за брже напредовање ученика.
Услове и поступак напредовања ученика прописује министар. 

5/9. Ученички парламент
Члан 130.
У последња два разреда Школе организује се Ученички парламент (у даљем тексту: парламент) ради: 
1) давања мишљења и предлога стручним органима, Школском одбору, Савету родитеља и директору о: правилима понашања у Школи, мерама безбедности ученика, годишњем плану рада, школском развојном плану, школском програму, начину уређивања школског простора, избору уџбеника, слободним активностима, учешћу на спортским и другим такмичењима и организацији свих манифестација ученика у Школи и ван ње и другим питањима од значаја за њихово образовање; 
2) разматрања односа и сарадње ученика и наставника, васпитача или стручног сарадника и атмосфере у Школи; 
3) обавештавања ученика о питањима од посебног значаја за њихово школовање и о активностима ученичког парламента; 
4) активног учешћа у процесу планирања развоја Школе и у самовредновању Школе; 
5) предлагања чланова стручног актива за развојно планирање и тима за превенцију вршњачког насиља из реда ученика. 
Парламент чине по два представника сваког одељења седмог и осмог разреда у Школи. 
Чланове парламента бирају ученици одељењске заједнице сваке школске године. Чланови парламента бирају председника. 
Парламент бира два представника ученика који учествују у раду Школског одбора, без права одлучивања. 
Ученички парламент има пословник о раду. 
Програм рада парламента саставни је део Годишњег плана рада Школе. 
Ученички парламенти школа могу да се удруже у заједницу ученичких парламената, као и да сарађују са удружењима и организацијама које се баве заштитом и унапређењем права ученика. 
5/10. Превоз и исхрана
Члан 131.
Ученик који је настањен на удаљености већој од четири километра од седишта Школе, има право на бесплатан превоз.
Ученик има право на бесплатан превоз и у случају када похађа школу на територији друге јединице локалне самоуправе, ако је та школа на удаљености већој од четири километра и најближа је месту пребивалишта ученика.
Ученик са сметњама у развоју и инвалидитетом има право на бесплатан превоз, без обзира на удаљеност његовог пребивалишта од Школе.
Школа у оквиру школског објекта, у сарадњи са Саветом родитеља Школе, организује исхрану за ученике.
Школа, у договору са јединицом локалне самоуправе и донаторима, може да обезбеди за све ученике бесплатну исхрану, у целини или делимично.
Средства за виши квалитет образовања, која Школа остварује по основу учешћа родитеља, односно другог законског заступника, јединице локалне самоуправе, донатора, спонзора, проширене делатности и ученичке задруге, дужна је приоритетно да користи за исхрану и помоћ ученика. 
6. ПРАВА, ОБАВЕЗЕ И ОДГОВОРНОСТ УЧЕНИКА
6/1. Права ученика 
Члан 132. 
Права ученика остварују се у складу са потврђеним међународним уговорима, Законом и другим законима. 
Школа, односно запослени у Школи дужни су да обезбеде остваривање права ученика, а нарочито право на: 
1) квалитетан образовно-васпитни рад који обезбеђује остваривање принципа и циљева, и то:
а) једнакост и доступност остваривања права на образовање и васпитање заснованог на социјалној правди и принципу једнаких шанси, без дискриминације; 
б) усмереност образовања и васпитања на ученика кроз разноврсне облике учења, наставе и оцењивања, којима се излази у сусрет различитим потребама ученика, развија мотивација за учење и подиже квалитет постигнућа; 
в) поштовање људских права и права сваког ученика и уважавање људског достојанства; образовање и васпитање у демократски уређеној и социјално одговорној установи, у којој се негују отвореност, сарадња, толеранција, свест о културној и цивилизацијској повезаности у свету, посвећеност основним моралним вредностима, вредностима правде, истине, солидарности, слободе, поштења и одговорности и у којој је осигурано пуно поштовање права детета, ученика и одраслог; 
г) висок квалитет образовања и васпитања за све; квалитетно и уравнотежено образовање и васпитање, засновано на тековинама и достигнућима савремене науке, примена достигнућа научних дисциплина важних за процес образовања и васпитања и прилагођених узрасним и личним образовним потребама сваког детета, ученика и одраслог; 
д) целоживотно учење, које укључује све облике учења и значи учествовање у различитим облицима образовних активности током живота, са циљем сталног унапређивања потребних личних, грађанских, друштвених и радних компетенција; 
ђ) образовање и васпитање засновано на компетенцијама, у складу са стратешким и функционалним оквиром за планирање и остваривање процеса образовања и васпитања, чиме се стварају услови и пружа подршка за развој свих компетенција; 
е) професионалне етике и компетентности која подразумева високу стручност наставника, васпитача, стручних сарадника, директора и секретара, стални професионални развој и висок ниво професионалне одговорности и етичности; 
ж) демократичност кроз укљученост свих учесника у систему образовања и васпитања у стварање и спровођење образовних политика, поштујући потребе и права, уз обавезе и одговорности; 
з) аутономија Школе кроз планирање и остваривање одговарајућих активности, програма и пројеката у циљу унапређивања квалитета образовања и васпитања, поштујући специфичности установе и локалне средине. 
2) уважавање личности; 
3) подршку за свестрани развој личности, подршку за посебно исказане таленте и њихову афирмацију; 
4) заштиту од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања; 
5) благовремену и потпуну информацију о питањима од значаја за образовање и васпитање; 
6) информације о правима и обавезама; 
7) учествовање у раду органа Школе, у складу са Законом; 
8) слободу удруживања у различите групе, клубове и организовање ученичког парламента; 
9) јавност и образложење оцене и подношење приговора на оцену и испит; 
10) покретање иницијативе за преиспитивање одговорности учесника у образовно-васпитном процесу, уколико права из става 2. тач. 1)-9) овог члана нису остварена; 
11) заштиту и правично поступање Школе према ученику; 
12) друга права у области образовања и васпитања, у складу са Законом. 
Ученик, родитељ, односно други законски заступник ученика може да поднесе писмену пријаву директору Школе у случају повреде права из става 2. овог члана или непримереног понашања запослених према ученику, у складу са овим статутом и посебним актом Школе, у року од осам дана од дана сазнања о повреди права. 
Запослени у Школи дужан је да одмах по сазнању, а најкасније наредног радног дана, поднесе писмену пријаву директору да је учињена повреда права ученика. 
Директор је дужан да пријаву из ст. 3. и 4. овог члана размотри и да, уз консултацију са учеником и родитељем, односно другим законским заступником ученика, као и запосленим, одлучи и предузме одговарајуће мере у року од осам дана од дана пријема пријаве. 
6/2. Обавезе ученика 
Члан 133. 
У остваривању својих права ученик не сме да угрожава друге у остваривању права. 
Ученик има обавезу да: 
1) редовно похађа наставу и извршава школске обавезе; 
2) поштује правила понашања у Школи, одлуке директора и органа Школе; 
3) ради на усвајању знања, вештина и ставова утврђених школским програмом, прати сопствени напредак и извештава о томе наставнике и родитеље, односно друге законске заступнике; 
4) не омета извођење наставе и не напушта час без претходног одобрења наставника; 
5) поштује личност других ученика, наставника и осталих запослених у Школи; 
6) чува имовину Школе и чистоћу и естетски изглед школских просторија; 
7) стара се о очувању животне средине и понаша у складу са правилима еколошке етике. 
6/3. Пријава Министарству ради заштите права детета и ученика 
Члан 134. 
Ученик, родитељ, односно други законски заступник ученика има право да поднесе пријаву Министарству уколико сматра да су му повређена права утврђена Законом, у случају: 
1) доношења или недоношења одлуке Школског одбора по поднетој пријави, приговору или жалби; 
2) ако је повређена забрана дискриминације, забрана насиља, злостављања и занемаривања, забрана понашања које вређа углед, част или достојанство, забрана страначког организовања и деловања; 
3) повреде права детета и ученика из члана 79. Закона о основама система образовања и васпитања. 
Пријаву из става 1. овог члана ученик, његов родитељ, односно други законски заступник ученика може да поднесе у року од осам дана од дана сазнања за повреду својих права. 
Ако оцени да је пријава из става 1. овог члана основана, Министарство ће у року од осам дана од дана пријема пријаве упозорити Школу на уочене неправилности и одредити јој рок од три дана од упозорења за отклањање уочене неправилности. 
Ако Школа не поступи по упозорењу из става 3. овог члана, Министарство ће предузети одговарајуће мере, у складу са Законом. 
6/4. Одговорност ученика 
Члан 135. 
Према ученику који врши повреду правила понашања у Школи или не поштује одлуке директора и органа Школе, неоправдано изостане са наставе пет часова, односно који својим понашањем угрожава друге у остваривању њихових права, Школа ће, уз учешће родитеља, односно другог законског заступника, појачати васпитни рад активностима: у оквиру одељењске заједнице, стручним радом одељењског старешине, педагога, психолога, посебних тимова, а када је то неопходно - сарадњом са одговарајућим установама социјалне, односно здравствене заштите, у циљу дефинисања и пружања подршке ученику у вези са променом његовог понашања. 
Ученик може да одговара за:
1. лакшу повреду обавезе; 
2. за тежу повреду обавезе;
Лакше повреде обавеза ученика су: 
1-неоправдано изостајање са наставе и других облика образовног рада, у току школске године до 25 неоправданих изостанака
2.	учестало закашњавање на часове наставе и других облика образовно-васпитног рада;
3.	самовољно напуштање наставе и других облика образовно-васпитног рада пре завршетка рада; 
4.	непридржавање одлука директора, наставника и органа школе; 
5.	непридржавање правила понашања у школи, т.ј. понашање супротно одредбама Правила о понашању ученика, запослених и родитеља ученика и других општих аката школе и Етичког кодекса; 
6.	непристојно понашање према друговима и другарицама, наставницима  и  другим радницима Школе; 
7.	недолично понашање у Школи или школском дворишту; 
8.	  не води рачуна о свом понашању и када није у школи;
9.  немаран однос према раду, наставним средствима и имовини Школе и предузећа у којима се обавља пракса;
10. не чува од оштећења и уништења ђачку књижицу, сведочанство и друге јавне исправе које школа издаје;
11. не да на увид ђачку књижицу родитељу, односно старатељу, у коју се уносе обавештења, успех, васпитно-дисциплинске мере и друго;
12. недисциплиновано понашање на часовима, односно ометање извођења наставе или других облика образовно-васпитног рада;
13. долази у школу и друга места у којима школа организује и спроводи образовно-васпитни процес, неприкладно одевен за наменске активности; 
14. не брине о личној хигијени и уредности, хигијени школских и других просторија у којима се врши образовно- васпитна делатност;
15. непримерено одевање у Школи и предузећима где се обавља пракса;
16.злоупотреба лекарског оправдања 
17. улази у зборницу и друге службене просторије без позива и одобрења;
18. неоправдано се задржава у ходницима школе за време часа;
19. у својству редара не припреми средства и услове за наставу, или не обавести наставника о одсуству ученика;
20. у својству редара не чува предмете, књиге и прибор ученика, или се не стара о хигијени учионице;
21. у својству редара не пријави оштећење школске или личне имовине и не пријави пре почетка наставе уочене недостатке наставнику, спремачици или домару школе;
22. коришћење мобилног телефона и коришћење електронских уређаја и других 
	средстава којима се ремети дисциплина на часу или на другим облицима 
	образовно-васпитног рада, а који не служи за превару у поступку
 	оцењивања;
23 .правдање изостанака по истеку рока од осам дана за њихово правдање,
24. достављање непотпуне и нетачне контакт информације или одбијање да се исти доставе, односно недостављање истих,
25. напуштање дежурства, недолазак на дежурство, односно вршење дежурства у школи супротно Плану мера ради спровођења безбедности и заштите ученика, а које не представља тежу повреду обавезе ученика;
26. понашање на начин описан на првом или другом нивоу Правилника о протоколу поступања у установи у одговору на насиље, злостављање или занемаривање.

Teже повреде обавеза ученика су:
1) уништење, оштећење, скривање, изношење, преправка или дописивање података у евиденцији коју води Школа или друга организација, односно орган; 
2) преправка или дописивање података у јавној исправи коју издаје Школа или орган, односно исправи коју изда друга организација; 
3) уништење или крађа имовине Школе, привредног друштва, предузетника, ученика или запосленог; 
4) поседовање, подстрекавање, помагање, давање другом ученику и употреба алкохола, дувана, наркотичког средства или психоактивне супстанце; 
5) уношење у Школу или другу организацију оружја, пиротехничког средства или другог предмета којим може да угрози или повреди друго лице; 
6) понашање ученика којим угрожава властиту безбедност или безбедност других ученика, наставника и запослених у Школи, у школским и другим активностима које се остварују ван Школе, а које Школа организује и које доводи до њиховог физичког и психичког повређивања; 
7) употреба мобилног телефона, електронског уређаја и другог средства у сврхе којима се угрожавају права других или у сврхе преваре у поступку оцењивања; 
8) неоправдано изостајање са наставе и других облика образовно-васпитног рада више од 25 часова у току школске године, од чега више од 15 часова након писменог обавештавања родитеља, односно другог законског заступника од стране Школе; 
9) учестало чињење лакших повреда обавеза у току школске године, под условом да су предузете неопходне мере из става 1. овог члана ради корекције понашања ученика; 
3. за повреду забране утврђену Законом, и то:
1) Забрана дискриминације;
2) Забрана насиља, злостављања и занемаривања; 
3) Забрана понашања које вређа углед, част или достојанство; 
4) Забрана страначког организовања и деловања. 
За повреде из става 4. тач. 8) и 9) овог члана обавезна је поступност у изрицању мера. 
Ученик, родитељ, односно други законски заступник одговара за материјалну штету коју ученик нанесе Школи, намерно или из крајње непажње, у складу са Законом. 

6/5 . Васпитно-дисциплински поступак 
Члан 136.
За теже повреде обавеза ученика и за повреде забране, Школа води васпитно-дисциплински поступак, о којем обавештава родитеља, односно другог законског заступника ученика. 
Поступак покретања и вођења васпитно-дисциплинског поступка, изрицање васпитно-дисциплинских мера и правна заштита ученика уређује се посебним правилником Школе, у складу са Законом.
Васпитна мера изриче се ученику за лакшу повреду обавезе утврђене посебним правилником, без вођења васпитно-дисциплинског поступка. 

6/6.  Заштита права ученика
Члан 137.
На изречену васпитно-дисциплинску меру за учињену тежу повреду обавезе ученика или повреду забране прописане Законом, родитељ, односно други законски заступник детета може да поднесе жалбу Школском одбору у року од осам дана од дана достављања решења о утврђеној одговорности ученика и изреченој мери.
Школски одбор је дужан да решава по жалби у року од 15 дана од дана достављања.
Жалба одлаже извршење решења директора.
У решењу о изрицању васпитно-дисциплинске мере мора постојати правна поука о праву на жалбу, рок у коме се она подноси и назив органа који о приговору одлучује.
6/7.  Одговорност родитеља 
Члан 138. 
Родитељ, односно други законски заступник детета одговоран је: 
1) за упис детета у предшколски припремни програм и упис детета у школу; 
2) за редовно похађање наставе; 
3) за редовно похађање припремне наставе; 
4) да одмах, а најкасније у року од 48 сати од момента наступања спречености ученика да присуствује настави о томе обавести Школу; 
5) да правда изостанке ученика најкасније у року од осам дана од дана престанка спречености ученика да присуствује настави, одговарајућом лекарском или другом релевантном документацијом; 
6) да на позив Школе узме активно учешће у свим облицима васпитног рада са учеником; 
7) за повреду забране из чл. 74. став 2. тач. 3. овог статута и чл. 110-112. Закона, учињену од стране ученика; 
8) за теже повреде обавезе ученика из члана 74. став 2. тач. 2. овог статута; 
9) да поштује правила Школе. 
Родитељ односно други законски заступник дужан је да надокнади материјалну штету коју ученик нанесе Школи намерно или из крајње непажње, у складу са Законом. 
Школа подноси захтев за покретање прекршајног поступка, односно кривичну пријаву ради утврђивања одговорности родитеља, односно другог законског заступника из разлога прописаних ставом 1. овог члана. 
7 ИСПИТИ
Члан 139.
Успех ученика оцењује се и на испиту.
У Школи се полажу поправни, разредни, завршни испит, испит из страног језика, испити ученика који завршава школовање у року краћем од предвиђеног - брже напредовање, испит по приговору или жалби и други испити.
Испити из става 2. овог члана, осим завршног испита, полажу се пред испитном комисијом од три члана, од којих су најмање два стручна за предмет.
Испитну комисију образује директор Школе. 
Ако Школа нема потребан број стручних лица за одговарајући предмет, ангажује се стручно лице из друге школе. 
Начин и време полагања разредних, поправних испита, испита из страног језика и других испита уређује се општим актом Школе. 
7/1. Разредни испит
Члан 140.
Разредни испит полаже ученик који није оцењен из једног или више наставних предмета.
Ученик може бити неоцењен из наставног предмета уколико није похађао наставу више од трећине укупног годишњег броја часова тог предмета и уколико се оцењивањем утврди да није достигао образовне стандарде на основном нивоу. 
Ученик који на разредном испиту добије недовољну оцену из једног или два наставна предмета или не приступи полагању разредног испита једног или два наставна предмета, полаже поправни испит.
Ученик који на разредном испиту добије недовољну оцену из више од два наставна предмета или који не приступи полагању разредног испита из више од два наставна предмета, понавља разред, у складу са Законом.
7/2. Поправни испит
Члан 141.
Поправни испит полаже ученик од четвртог до осмог разреда који на крају другог полугодишта има до две недовољне закључне бројчане оцене из обавезних предмета. 
Ученик од четвртог до седмог разреда полаже поправни испит у августовском испитном року, а ученик осмог односно завршног разреда - у јунском и августовском испитном року. 
Ученик који полаже поправни испит обавезан је да похађа припремну наставу коју је Школа дужна да организује непосредно пре полагања поправног испита. 
Ученик који положи поправни испит завршава разред. 
Ученик од четвртог до седмог разреда који на крају другог полугодишта има више од две недовољне закључне бројчане оцене и ученик који не положи поправни испит или не приступи полагању поправног испита, понавља разред. 
Ученик осмог односно завршног разреда који има више од две недовољне закључне бројчане оцене или не положи поправни испит, не понавља разред већ завршава започето образовање и васпитање у истој школи полагањем испита из предмета из којег има недовољну оцену, у складу са Законом. 
Ученик осмог разреда основног образовања и васпитања који положи поправни испит, стиче право да полаже завршни испит у основном образовању и васпитању у прописаним роковима.
7/3. Испит из страног језика
Члан 142.
Ученик може да полаже испит из страног језика који није изучавао у Школи. 
Испит из става 1. овог члана полаже се по прописаном програму наставе и учења за одређени разред. 
Школа издаје ученику уверење о положеном испиту. 
Испит из страног језика може да се полаже и у другој школи која остварује програм тог језика. 
Изузетно, ученику може да се призна уверење о положеном испиту из страног језика, као доказ о савладаности програма страног језика за одређени разред, ако је то у најбољем интересу ученика, уколико је ученик наставио стицање основношколског образовања у другој школи у којој се изучава други страни језик у односу на школу у којој је претходно стицао основношколско образовање и васпитање. 
Оцена о положеном испиту из страног језика уноси се у прописану евиденцију.
7/4. Завршни испит
Члан 143.
Након завршеног осмог разреда ученик полаже завршни испит писаним путем - решавањем тестова. 
Програмом завршног испита одређују се наставни предмети из којих ученик полаже завршни испит. 
Прилагођавање завршног испита за ученике којима је потребна додатна подршка, врши се у складу са врстом потребне додатне подршке. 
Полагањем завршног испита ученик стиче право на упис у средњу школу, у складу са Законом и законом који уређује област средњег образовања и васпитања. 
Регуларност завршног испита обезбеђује директор. 
7/5. Приговор на оцењивање, оцену и испит 
Члан 144.
Ученик, његов родитељ, односно други законски заступник има право да поднесе: 
1) приговор на оцену из предмета и владања у току школске године; 
2) приговор на закључну оцену из предмета и владања на крају првог и другог полугодишта; 
3) приговор на испит. 
Приговор на оцену из предмета и владања подноси се директору Школе у року од три дана од саопштења оцене. 
Приговор на закључну оцену из предмета и владања на крају првог и другог полугодишта подноси се директору Школе у року од три дана од дана добијања ђачке књижице, односно сведочанства, осим за ученике завршних разреда - у року од 24 сата. 
Приговор на испит подноси се директору Школе у року од 24 сата од саопштавања оцене на испиту. 
Директор Школе, у сарадњи са стручним сарадником и одељенским старешином, одлучује о приговору из става 1. тачка 1) овог члана у року од три дана, односно у року од 24 сата о приговору из става 1. тач. 2) и 3) овог члана, претходно прибављајући изјаву наставника. 
Директор је дужан да предметном наставнику на чију оцену је уложен приговор, у року од три дана од доношења одлуке достави одлуку. 
Ако оцени да је приговор основан и да оцена није јавно саопштена, образложена, односно да оцењивање није у складу са прописима, директор поништава оцену, појачава педагошко-инструктивни рад са наставником у Школи и решењем образује комисију за проверу знања ученика, преглед и поновно оцењивање писменог или другог рада ученика. Комисија има три члана, од којих су два стручна за предмет, односно област предмета. 
Уколико се утврди да закључна оцена није изведена у складу са прописима, директор поништава и враћа оцену одељењском већу на разматрање и закључивање. 
Наставник чија оцена је поништена упућује се и на стручно усавршавање за област оцењивања и комуникацијских вештина. 
Уколико појачани педагошко-инструктивни рад у Школи и стручно усавршавање наставника не дају позитиван резултат, директор је у обавези да захтева стручно-педагошки надзор над радом наставника од стране просветног саветника. 
Ако директор у сарадњи са стручним сарадником и одељењским старешином оцени да је приговор на оцену из владања основан и да оцењивање није у складу са прописима, упућује га одељењском већу на разматрање и поновно одлучивање, уз учешће стручних сарадника. 
Ако директор утврди да закључна оцена из предмета није изведена у складу са прописима или је приговор из других разлога основан, решењем поништава закључну оцену и упућује ученика на полагање испита. 
Ако утврди да је оцена на испиту изведена противно прописима, поништиће испит и упутиће ученика на поновно полагање испита. Испит се организује у року од три дана од дана подношења приговора. 
Уколико Школа нема потребан број стручних лица за одговарајући предмет, ангажује стручно лице из друге школе. 
Наставник чија оцена је оспорена или на чији је предлог утврђена закључна оцена, не може да буде члан комисије. 
Када је поништен испит, директор образује нову комисију у чијем саставу не могу да буду чланови комисије чији је испит поништен. 
Оцена комисије је коначна. 
8. ЗАПОСЛЕНИ
8/1. Наставници и стручни сарадници 
Члан 145.
Наставу и друге облике образовно-васпитног рада у Школи остварује наставник. 
Наставу и друге облике образовно-васпитног рада у Школи за образовање ученика са сметњама у развоју и инвалидитетом може да остварује и дефектолог. 
Стручне послове у Школи обавља стручни сарадник: психолог, педагог и библиотекар. 
Зависно од потреба школе и програма који се остварује, додатну подршку и стручне послове може да обавља и социјални радник, дефектолог, логопед и андрагог. 
8/2.  Педагошки асистент, лични пратилац и помоћни наставник 
Члан 146.
Педагошки асистент пружа помоћ и додатну подршку групи деце и ученика у Школи, у складу са њиховим потребама, и помоћ запосленима у циљу унапређивања њиховог рада. 
Изузетно, образовно-васпитном раду може да присуствује и лични пратилац детета односно ученика, ради пружања помоћи детету односно ученику са сметњама у развоју и инвалидитетом, у складу са Законом. 
Лични пратилац доступан је детету са инвалидитетом, односно са сметњама у развоју, коме је потребна подршка за задовољавање основних потреба у свакодневном животу, у области кретања, одржавања личне хигијене, храњења, облачења и комуникације са другима, под условом да је укључено у установу до краја редовног школовања, укључујући завршетак средње школе. 
Послове припреме лабораторијских вежби, извођења и демонстрирања поступака, техничко-технолошке припреме, извођења дела практичне наставе и других послова, под непосредним руководством наставника обавља помоћни наставник. 
8/3. Услови за пријем у радни однос
Члан 147.
У радни однос у Школи може да буде примљено лице, под условима прописаним законом и то ако: 
1) има одговараjуће образовање; 
2) има психичку, физичку и здравствену способност за рад са децом и ученицима; 
3) ниjе осуђивано правноснажном пресудом за кривично дело за коjе jе изречена безусловна казна затвора у траjању од наjмање три месеца, као и за кривична дела насиље у породици, одузимање малолетног лица, запуштање и злостављање малолетног лица или родоскврнуће, за кривична дела примање или давање мита; за кривична дела из групе кривичних дела против полне слободе, против правног саобраћаjа и против човечности и других добара заштићених међународним правом, без обзира на изречену кривичну санкциjу, и за коjе ниjе, у складу са законом, утврђено дискриминаторно понашање; 
4) има држављанство Републике Србиjе; 
5) зна српски jезик и jезик на коjем остваруjе образовно-васпитни рад. 
Услови из става 1. овог члана доказуjу се приликом приjема у радни однос и провераваjу се у току рада. 
Докази о испуњености услова из става 1. тач. 1), 3)–5) овог члана саставни су део приjаве на конкурс, а доказ из става 1. тачка 2) овог члана прибавља се пре закључења уговора о раду. 
8/4. Образовање наставника и стручних сарадника 
Члан 148.
Наставник и стручни сарадник jесте лице коjе jе стекло одговараjуће високо образовање: 
1) на студиjама другог степена (мастер академске студиjе, мастер струковне студиjе, специjалистичке академске студиjе) и то: 
         (1) студиjе другог степена из научне, односно стручне области за одговараjући предмет, односно групе предмета; 
         (2) студиjе другог степена из области педагошких наука или интердисциплинарне, мултидисциплинарне, трансдисциплинарне студиjе другог степена коjе комбинуjу целине и одговараjуће научне, односно стручне области или области педагошких наука; 
2) на основним студиjама у траjању од наjмање четири године, по прописима коjи су уређивали високо образовање до 10. септембра 2005. године. 
Лице из става 1. тачка 1) подтачка (2) овог члана мора да има завршене студиjе првог степена из научне, односно стручне области за одговараjући предмет, односно групу предмета. 
Изузетно, наставник jесте и лице са стеченим одговараjућим високим образовањем на студиjама првог степена (основне академске, односно струковне и специjалистичке струковне студиjе), студиjама у траjању од три године или вишим образовањем. 
Члан 149.
Послове наставника и стручног сарадника, може да обавља лице коjе jе стекло средње, више или високо образовање на jезику на коме се остваруjе образовно-васпитни рад или jе положило испит из тог jезика по програму одговараjуће високошколске Школе. 
Ближе услове у погледу степена и врсте образовања наставника и стручног сарадника, педагошког и андрагошког асистента и помоћног наставника, програм обуке за оспособљавање наставника, стручног сарадника и андрагошког асистента за рад са одраслима и програм обуке за педагошког асистента, прописуjе министар. 
Степен и врсту образовања наставника верске наставе у школи, на предлог органа надлежног за послове односа са црквама и верским заjедницама, по прибављеном мишљењу традиционалних цркава и верских заjедница, прописуjе министар. 
8/5. Образовање наставника и стручних сарадника из психолошких, педагошких и методичких дисциплина
Члан 150.
Обавезно образовање лица из члана 140. Закона о основама система образовања и васпитања jе образовање из психолошких, педагошких и методичких дисциплина стечено на високошколскоj Школи у току студиjа или након дипломирања, од наjмање 30 бодова, од коjих наjмање по шест бодова из психолошких, педагошких и методичких дисциплина и шест бодова праксе у Школи, у складу са европским системом преноса бодова. 
Образовање из става 1. овог члана, наставник и стручни сарадник jе обавезан да стекне у року од jедне, а наjвише две године од дана приjема у радни однос, као услов за полагање испита за лиценцу. 
Програм за стицање образовања из става 1. овог члана остваруjе високошколска Школа у оквиру акредитованог студиjског програма или као програм образовања током читавог живота, у складу са прописима коjима се уређуjе високо образовање. 
Сматра се да наставник, васпитач и стручни сарадник коjи jе у току студиjа положио испите из педагогиjе и психологиjе или jе положио стручни испит, односно испит за лиценцу има образовање из става 1. овог члана закона. 
Образовање из става 1. овог члана закона ниjе обавезно за лице са средњим образовањем: наставник практичне наставе. 
8/6. Утврђивање стеченог образовања наставника и стручних сарадника
Члан 151.
Када jе образовање стечено у некоj од република СФРЈ до 27. априла 1992. године, у Црноj Гори до 16. jуна 2006. године или у Републици Српскоj, а врста образовања не одговара врсти образовања коjа jе прописана чланом 140. Закона о основама система образовања и васпитања, министар, по претходно прибављеном мишљењу одговараjуће високошколске Школе, решењем утврђуjе да ли jе врста образовања одговараjућа за обављање послова наставника, односно стручног сарадника. 
Када jе образовање стечено у систему воjног школства, испуњеност услова у погледу стеченог образовања за обављање послова наставника, односно стручног сарадника, по претходно прибављеном мишљењу одговараjуће високошколске Школе, утврђуjе решењем министар. 
Када jе образовање стечено у иностранству, испуњеност услова у погледу стеченог образовања за обављање послова наставника, односно стручног сарадника, на основу акта о признавању стране високошколске исправе и мишљења одговараjуће високошколске Школе, утврђуjе решењем министар. 

8/7. Услови за рад наставника и стручних сарадника
Члан 152.
Послове наставника, васпитача и стручног сарадника може да обавља лице коjе има дозволу за рад (у даљем тексту: лиценца). 
Без лиценце послове наставника и стручног сарадника може да обавља: 
1) приправник; 
2) лице коjе испуњава услове за наставника и стручног сарадника, са радним стажом стеченим ван Школе, под условима и на начин утврђеним за приправнике; 
3) лице коjе jе засновало радни однос на одређено време ради замене одсутног запосленог; 
4) педагошки и андрагошки асистент и помоћни наставник. 
Лице из става 2. тач. 1)–3) овог члана може да обавља послове наставника и стручног сарадника без лиценце, наjдуже две године од дана заснивања радног односа у Школи. 

8/8. Приправник 
Члан 153.
Приправник је лице коjе први пут у своjству наставника, стручног сарадника, односно секретара заснива радни однос у Школи, са пуним или непуним радним временом и оспособљава се за самосталан рад, савладавањем програма за увођење у посао и полагањем испита за лиценцу, односно стручног испита за секретара Школе. 
Приправнички стаж траjе наjдуже две године. 
За време траjања приправничког стажа, ради савладавања програма за увођење у посао наставника и стручног сарадника, Школа приправнику одређуjе ментора. 
Прва три месеца приправничког стажа наставник – приправник ради под непосредним надзором наставника или васпитача коjи има лиценцу и коjе му одређуjе ментор. 
Прва три месеца приправничког стажа стручни сарадник ради под непосредним надзором одговараjућег стручног сарадника коjи има лиценцу и кога му одређуjе ментор. 
Изузетно, ако Школа нема ментора, односно одговараjућег наставника и стручног сарадника са лиценцом, ангажоваће наставника, васпитача и стручног сарадника са лиценцом из друге Школе. 
Стручни сарадник – приправник коjи има образовање из члана 140. Закона о основама система образовања и васпитања и коjи jе током студиjа остварио наjмање 10 бодова, у складу са Европским системом преноса бодова на основу праксе у Школи, своj рад може да обавља без непосредног надзора стручног сарадника са лиценцом из става 5. овог члана. 
Приправник коjи савлада програм увођења у посао наставника и стручног сарадника има право на полагање испита за лиценцу после навршених годину дана рада. 
Приправнику престаjе приправнички стаж када положи испит за лиценцу. 
Уколико надлежни орган не организуjе полагање испита за лиценцу приправнику коjи jе у законом прописаном року приjављен за полагање испита за лиценцу, приправнику се рок за полагање испита за лиценцу продужава до организовања испита. 
Трошкове полагање испита из става 8. овог члана, сноси Школа. 
Програм обуке за ментора, програм увођења у посао наставника и стручног сарадника, коjи укључуjе и програм оспособљавања за рад са  ученицима са сметњама у развоjу и инвалидитетом, начин и поступак провере савладаности тог програма, програм испита за стицање и поновно стицање лиценце, начин полагања и jезик на коме се полаже испит, састав и начин рада комисиjе Министарства пред коjом се полаже испит за лиценцу, прописуjе министар. 

8/9. Приправник - стажиста 
Члан 154.
Послове наставника и стручног сарадника може да обавља и приправник – стажиста. 
Приправник – стажиста обавља приправнички стаж, савладава програм за увођење у посао и полагање испита за лиценцу под непосредним надзором наставника и стручног сарадника коjи има лиценцу. 
Школа и приправник – стажиста закључуjу уговор о стручном усавршавању у траjању од наjмање годину, а наjдуже две године. 
Уговором из става 3. овог члана не заснива се радни однос. 
Приправник – стажиста има право да учествуjе у раду стручних органа без права одлучивања и нема право да оцењуjе ученике у школи. 
На остваривање права из става 2. овог члана сходно се примењуjу одредбе Закона коjе се односе на приправника. 

8/10. Лиценца и регистар наставника и стручних сарадника 
Члан 155.
Лиценца jе jавна исправа коју издаје Министарство. 
Школа jе дужна да благовремено достави Министарству све податке у вези са лиценцом наставника, васпитача и стручног сарадника. 
Лиценца се издаjе наставнику и стручном сараднику коjи има положен испит за лиценцу. 
8/11. Суспензија лиценце 
Члан 156.
У току важења лиценца може да буде суспендована. 
Лиценца се суспендуjе наставнику и стручном сараднику коjи: 
1) према извештаjу просветног саветника не остваруjе образовно-васпитни рад на начин и по поступку коjим се омогућава постизање прописаних принципа, циљева и стандарда постигнућа, програма образовања и васпитања и вредновања резултата учења, за кога просветни саветник утврди да ниjе отклонио недостатке у свом раду, ни после датих стручних примедби, предлога и упозорења у писаном облику, на основу чега jе два пута негативно оцењен од стране различитих просветних саветника; 
2) се према извештаjу просветног саветника ниjе стручно усавршавао, а просветни саветник у свом извештаjу утврди да разлози за то нису оправдани. 
Школа има обавезу да Министарству достави податке о разлозима за суспензиjу лиценце наставника и стручног сарадника одмах, а наjкасниjе у року од три дана од приjема извештаjа из става 2. овог члана. 
Наставник и стручни сарадник има право да изjави примедбу министру на извештаj просветног саветника из става 2. овог члана, у року од осам дана од дана приjема извештаjа. 
Министар решењем одлучуjе о суспензиjи лиценце у року од осам дана од истека рока за подношење примедбе. 
Решење министра о суспензиjи лиценце коначно jе у управном поступку. 
Суспензиjа лиценце траjе наjдуже шест месеци. 
Наставнику и стручном сараднику коме jе суспендована лиценца из разлога наведених у ставу 2. тачка 1) овог члана, укида се суспензиjа, уколико наjкасниjе у року од шест месеци од достављања решења министра поново положи испит за лиценцу, а ако га не положи, престаjе му радни однос. 
Док траjе суспензиjа лиценце наставник присуствуjе настави, односно активностима других наставника коjе му одређуjе директор, а стручни сарадник раду стручног сарадника у другоj Школи коjу одреди директор. 
Наставнику и стручном сараднику коме jе суспендована лиценца, на основу става 2. тачка 2) овог члана, укида се суспензиjа ако у року од шест месеци од суспензиjе достави доказе о одговараjућем стручном усавршавању. 
Наставник и стручни сарадник за време траjања суспензиjе лиценце остваруjе право на накнаду плате у висини од 65% плате коjу jе примио за месец коjи претходи месецу у коме му jе суспендована лиценца. 
8/12. Одузимање лиценце 
Члан 157.
Лиценца се одузима наставнику и стручном сараднику: 
1) коjи jе правноснажном пресудом осуђен за кривично дело: насиља у породици, одузимање малолетног лица, запуштање и злостављање малолетног лица или родоскврнуће, примање или давање мита, против полне слободе, правног саобраћаjа и човечности и других добара заштићених међународним правом, без обзира на изречену кривичну санкциjу; 
2) на основу правноснажне судске одлуке коjом jе утврђена законитост решења о престанку радног односа због повреде забране из чл. 110, 111. и 113. Закона, односно по истеку рока за судску заштиту; 
3) на основу правноснажне судске одлуке коjом jе утврђена законитост решења о престанку радног односа због повреде забране из члана 112. Закона, учињене други пут, односно по истеку рока за судску заштиту; 
4) на основу правноснажне судске одлуке коjом jе утврђена законитост решења о престанку радног односа због повреде радне обавезе из члана 164. тач. 1)–6) Закона, односно по истеку рока за судску заштиту; 
5) ако одбиjе вршење спољашњег вредновања рада или стручно-педагошког надзора; 
6) коме jе суспендована лиценца у складу са чланом 149. Закона, а стекли су се услови за нову суспензиjу. 
Лиценца се одузима на период од пет година. 
Лице коме jе одузета лиценца нема право на рад у области образовања и васпитања. 
Изузетно, од става 2. овог члана, лице коме jе одузета лиценца из разлога прописаних у ставу 1. тачка 1) овог члана нема право на њено поновно издавање нити на рад у Школи. 
Решење министра о одузимању лиценце коначно jе у управном поступку. 
Одузета лиценца враћа се Министарству преко Школе у коjоj jе лице запослено. 
Лице коме jе одузета лиценца на период од пет година, по истеку тог рока може да поднесе Министарству захтев за поновно полагање испита за лиценцу. 
Лице коме jе одузета лиценца на период од пет година стиче право да Министарству поднесе захтев за поновно издавање лиценце, уз достављање доказа о положеном испиту из става 7. овог члана. 
8/13. Стручно усавршавање и професионални развој наставника и стручног сарадника 
Члан 158.
Наставник и стручни сарадник, са лиценцом и без лиценце, дужан jе да се стално стручно усавршава ради успешниjег остваривања и унапређивања образовно-васпитног рада и стицања, односно унапређивања компетенциjа потребних за рад, у складу са општим принципима и за постизање циљева образовања и васпитања и стандарда постигнућа. 
У току стручног усавршавања наставник и стручни сарадник може професионално да напредуjе стицањем звања: педагошки саветник, самостални педагошки саветник, виши педагошки саветник и високи педагошки саветник. 
Наставник и стручни сарадник остваруjе право на увећану плату за стечено звање. 
Наставник и стручни сарадник има право на одсуство из Школе у траjању од три радна дана годишње ради похађања одобреног облика, начина и садржаjа стручног усавршавања. Распоред одсуства наставника, васпитача и стручног сарадника ради стручног усавршавања планира педагошки колегиjум. 
План стручног усавршавања у складу са приоритетима Школе ради остваривања циљева образовања и васпитања и стандарда постигнућа и приоритетима Министарства, доноси Школски одбор Школе. 
Податке о професионалном развоjу наставник и стручни сарадник чува у мапи професионалног развоjа (у даљем тексту: портфолио). 
Приоритетне области за период од три године, облике стручног усавршавања, програме и начин организовања сталног стручног усавршавања, услове, орган коjи одлучуjе о стицању звања и поступак напредовања, стицање звања у току стручног усавршавања наставника и стручних сарадника, образац уверења о савладаном програму, садржаj портфолиjа и друга питања од значаjа за стручно усавршавање, прописуjе министар. 

8/14. Заснивање радног односа
Члан 159.
Приjем у радни однос у Школи врши се на основу преузимања запосленог са листе запослених за чиjим радом jе у потпуности или делимично престала потреба и запослених коjи су засновали радни однос са непуним радним временом (у даљем тексту: преузимање са листе), као и на основу преузимања или конкурса ако се ниjе могло извршити преузимање са листе. 
Запослени коjи jе у радном односу на неодређено време са пуним радним временом може бити преузет иако ниjе стављен на листу из става 1. овог члана, уколико на тоj листи нема лица са одговараjућим образовањем, уз сагласност запосленог и директора Школе и радне подгрупе из члана 177. став 7. овог Статута. 
Школе могу вршити и узаjамно преузимање запослених на неодређено време, на одговараjуће послове, на основу потписаног споразума о узаjамном преузимању уз претходну сагласност запослених, ако jе разлика у проценту њиховог радног ангажовања до 20%. 
Уколико нису испуњени услови из ст. 1–3. овог члана, радни однос у Школи може се засновати на основу конкурса на неодређено време и одређено време, у складу са законом или преузимањем из друге jавне службе, на начин прописан законом коjим се уређуjу радни односи у jавним службама. 

8/15. Преузимање запослених 
Члан 160.
Запослени коjи jе у Школи у радном односу на неодређено време, a за чиjим радом jе у потпуности престала потреба, сматра се нераспоређеним и остваруjе право на преузимање са листе. 
Запослени из става 1. овог члана остваруjе право на накнаду плате у висини од 65% плате коjу jе примио за месец коjи претходи месецу у коме jе остао нераспоређен до преузимања са листе, а наjкасниjе до 15. септембра наредне школске године. 
Запосленом из става 1. овог члана коjи ниjе преузет са листе у року из става 2. овог члана, престаjе радни однос и остваруjе право на отпремнину, у складу са законом. 
Запосленом из става 1. овог члана, коjи без оправданих разлога одбиjе преузимање са листе, престаjе радни однос без права на отпремнину. 
Запослени за чиjим радом jе делимично престала потреба и запослени коjи jе засновао радни однос са непуним радним временом, стављањем на листу запослених са коjе се врши преузимање, остваруjе право на преузимање са листе и не остваруjе друга права коjа има запослени за чиjим радом jе у потпуности престала потреба. 
Посебна радна група, коjу образуjе министар, прати и контролише преузимање са листе и даjе мишљење о оправданости разлога одбиjања преузимања са листе из става 4. овог члана. 
При свакоj школскоj управи министар образуjе радну подгрупу коjа утврђуjе постоjање услова и даjе сагласност за расписивање конкурса. 
Школа jе у обавези да Министарству достави податке о потреби за ангажовањем запослених, одлуку о расписивању конкурса, као и одлуку о преузимању запослених са листе ради обjављивања на званичноj интернет страници Министарства. 
Ближе услове за рад радне групе и подгрупе из ст. 6. и 7. овог члана прописуjе министар. 
8/16. Радни однос на неодређено време 
Члан 161.
Приjем у радни однос на неодређено време врши се на основу конкурса коjи расписуjе директор. 
Директор доноси одлуку о расписивању конкурса. Кандидати попуњаваjу приjавни формулар на званичноj интернет страници Министарства, а потребну документациjу, заjедно са одштампаним приjавним формуларом достављаjу Школи. 
Конкурс спроводи конкурсна комисиjа коjу именуjе директор. Обавезни члан комисиjе jе секретар Школе. Комисиjа има наjмање три члана. 
Члан комисије мора пре именовања доставити директору школе писмену изјаву да прихвата именовање за члана комисије, или је може дати усмено у записник на седници Наставничког већа. Директор школе дужан је да обезбеди писмену или усмену сагланост пре доношења одлуке о именовању комисије.  
Комисиjа утврђуjе испуњеност услова кандидата за приjем у радни однос из члана 139. Закона у року од осам дана од дана истека рока за приjем приjава. 
Кандидати из става 5. овог члана, коjи су изабрани у ужи избор, у року од осам дана упућуjу се на психолошку процену способности за рад са ученицима коjу врши надлежна служба за послове запошљавања применом стандардизованих поступака. 
Конкурсна комисиjа сачињава листу кандидата коjи испуњаваjу услове за приjем у радни однос у року од осам дана од дана приjема резултата психолошке процене способности за рад са децом и ученицима. 
Конкурсна комисиjа обавља разговор са кандидатима са листе из става 7. овог члана и доноси решење о избору кандидата у року од осам дана од дана обављеног разговора са кандидатима. 
Кандидат незадовољан решењем о изабраном кандидату може да поднесе жалбу директору, у року од осам дана од дана достављања решења из става 8. овог члана. 
Директор о жалби одлучуjе у року од осам дана од дана подношења. 
Директор школе поступајући по жалби из става 9. овог члана доноси Решење којим одбија жалбу кандидата као неосновану или је одбацује као неблаговремену  и потврђује Решење конкурсне комисије.
Директор школе уколико утврди да поступак конкурсне комисије није спроведен у складу са Законом или општим актом школе доноси решење којим се жалба усваја и поништава решење конкурсне комисије и истим решењем врши избор кандидата у складу са Законом и општим актом школе.
Директор школе не може донети решење о избору кандидата који не испуњава услове прописане Законом и општим актом.
Решење директора школе је коначно.   
Кандидат коjи jе учествовао у изборном поступку има право да, под надзором овлашћеног лица у jавноj служби, прегледа сву конкурсну документациjу, у складу са законом. 
Ако по конкурсу ниjе изабран ниjедан кандидат, расписуjе се нови конкурс у року од осам дана. 
Решење из става 8. овог члана оглашава се на званичноj интернет страници Министарства, када постане коначно. 
Правилником о правима, обавезама и одговорности запослених детаљније се регулише рад конкурсне комисије, начин бодовања кандидата, избор и број кандидата који се бирају у ужи избор.   
8/17. Радни однос на одређено време 
Члан 162.
Радни однос на одређено време у Школи заснива се на основу конкурса, спроведеног на начин прописан за заснивање радног односа на неодређено време. 
Школа може да прими у радни однос на одређено време лице: 
1) ради замене одсутног запосленог преко 60 дана; 
2) ради обављања послова педагошког асистента, односно андрагошког асистента. 
Изузетно, Школа без конкурса може да прими у радни однос на одређено време лице: 
1) ради замене одсутног запосленог до 60 дана; 
2) до избора кандидата – када се на конкурс за приjем у радни однос на неодређено време не приjави ниjедан кандидат или ниjедан од приjављених кандидата не испуњава услове, а наjкасниjе до 31. августа текуће школске године; 
3) до преузимања запосленог, односно до коначности одлуке о избору кандидата по конкурсу за приjем у радни однос на неодређено време, а наjкасниjе до 31. августа текуће школске године; 
4) ради извођења верске наставе. 
Листу наставника верске наставе, на предлог традиционалних цркава и верских заjедница, утврђуjе министар. 
Наставника верске наставе упућуjе у школу традиционална црква или верска заjедница са утврђене листе за сваку школску годину. 
За извођење верске наставе наставник са школом у коjу jе упућен закључуjе уговор о раду на 12 месеци за сваку школску годину. 
У поступку избора педагошког асистента, односно андрагошког асистента прибавља се мишљење надлежног органа jединице локалне самоуправе. 
За обављање послова педагошког асистента, односно андрагошког асистента Школа са лицем закључуjе уговор о раду на 12 месеци за сваку школску годину. 
Радни однос на одређено време не може да прерасте у радни однос на неодређено време. 
8/18. Пробни рад 
Члан 163.
Школа може Правилником о правима, обавезама и одговорности запослених или Правилником о организацији и систематизацији радних места да пропише обавезу уговарања пробног рада са наставником, васпитачем и стручним сарадником коjи има лиценцу и коjи се прима у радни однос на неодређено време. 
Изузетно од става 1. овог члана пробни рад може да се уговори и у случаjу приjема у радни однос на одређено време. 
Пробни рад обавља се у складу са законом коjим се уређуjе рад. 
8/19. Уговор о извођењу наставе 
Члан 164.
Директор Школе може да закључи уговор о извођењу наставе или за полагање испита, за наjвише 30% од пуног радног времена са лицем запосленим у другоj Школи или код другог послодавца, у случаjевима и под условима прописаним за лица из члана 155. став 3. Закона.
Директор Школе пре закључења уговора о извођењу наставе прибавља сагласност друге Школе. 
Лице ангажовано по основу уговора из става 1. овог члана не заснива радни однос у школи. 
Право на накнаду за обављени рад стиче на основу извештаjа о обављеном раду. 
Лице из става 1. овог члана учествуjе у раду стручних органа Школе без права одлучивања, осим у раду одељењског већа, у складу са законом. 
8/20. Радно време запосленог
Члан 165.
Пуно радно време запосленог у Школи износи 40 сати недељно. 
Непуно радно време запосленог у Школи, у смислу Закона, jесте радно време краће од пуног радног времена. 
Наставнику и стручном сараднику сваке школске године директор решењем утврђуjе статус у погледу рада са пуним или непуним радним временом, на основу програма образовања и васпитања, годишњег плана рада и поделе часова за извођење обавезних предмета и изборних програма и активности, у складу са планом и програмом наставе и учења. 
8/21. Норма непосредног рада наставника и стручног сарадника
Члан 166.
У оквиру пуног радног времена у току радне недеље, норма непосредног рада наставника jе: 
1) 24 школска часа (у даљем тексту: час) непосредног рада са ученицима, од чега 20 часова наставе обавезних предмета, изборних програма и активности, с тим да се непосредни рад до 24 часа допуњуjе другим активностима (допунски, додатни, индивидуални, припремни рад и други облици рада) у складу са наставним планом; 
2) 26 часова наставе са ученицима за наставнике практичне наставе; 
3) 20 часова радног времена за наставника у школи за образовање ученика са сметњама у развоjу коjи изводи наставу и индивидуалне облике непосредног рада са ученицима; 
4) 20 часова радног времена за наставника разредне наставе у школи за образовање одраслих коjи изводи наставу и индивидуалне облике непосредног рада са ученицима/полазницима. 
Стручни сарадник у Школи у оквиру пуног радног времена у току радне недеље остваруjе 30 сати свих облика непосредног рада са ученицима, наставницима, педагошким асистентима, родитељима, односно другим законским заступницима ученика и другим сарадницима. 
Структуру и распоред обавеза наставника и стручног сарадника у оквиру радне недеље утврђуjе Школа годишњим планом рада. 
Структура и распоред обавеза наставника у погледу свих облика непосредног рада са ученицима може да се утврди тако да буду различити у оквиру радних недеља. 
Норму свих облика непосредног рада са ученицима и других облика рада наставника и стручног сарадника у оквиру недељног пуног радног времена и на годишњем нивоу, као и броj сати образовно-васпитног рада коjи се додатно може распоредити на друге извршиоце, прописуjе министар. 
Ако Школа не може да обезбеди стручно лице за наjвише шест часова наставе недељно из одређеног предмета, може да распореди ове часове наставницима тог предмета наjдуже до краjа школске године и оваj рад се сматра радом преко пуне норме часова. 
Наставнику коjи нема пуну норму часова, распоређивање часова из става 6. овог члана, сматра се допуном норме. 
8/22. Одмори и одсуства 
Члан 167.
Запослени у Школи има право на одморе и одсуства у складу са законом коjим се уређуjе рад, општим актом, односно уговором о раду. 
Запослени у школи, по правилу, користи годишњи одмор за време школског распуста. 
8/23. Одговорност запосленог 
Члан 168.
Запослени одговара за: 
1) лакшу повреду радне обавезе, утврђену Правилником о правима, обавезама и одговорности запослених и законом; 
2) тежу повреду радне обавезе прописану Законом; 
3) повреду забране из чл. 110–113. Закона; 
4) материjалну штету коjу нанесе Школи, намерно или краjњом непажњом, у складу са законом. 
8/24. Удаљење са рада 
Члан 169.
Запослени се привремено удаљуjе са рада због учињене теже повреде радне обавезе из члана 164. тач. 1)–4), 6), 9) и 17) и повреде забране из чл. 110–113. Закона до окончања дисциплинског поступка, у складу са Законом и законом коjим се уређуjе рад. 
Запосленом се може изрећи дисциплинска мера удаљење са рада због извршене повреде забране прописане чланом 112. Закона учињена једанпут, у трајању од три месеца уколико се у дисциплинском поступку за ову повреду забране не изрекне новчана казна као дисциплинска мера.  
Запосленом се може изрећи дисциплинска мера удаљење са рада због извршене теже повреде радне обавезе прописане чланом 164. тач. 8)–18)  Закона, у трајању од три месеца уколико се у дисциплинском поступку за ову тежу повреду обавезе не изрекне новчана казна као дисциплинска мера.  
8/25. Теже повреде радне обавезе 
Члан 170.
Теже повреде радне обавезе запосленог у Школи су: 
1) извршење кривичног дела на раду или у вези са радом; 
2) подстрекавање на употребу алкохолних пића код деце и ученика, или омогућавање, давање или неприjављивање набавке и употребе; 
3) подстрекавање на употребу наркотичког средства или психоактивне супстанце код ученика или њено омогућавање, или неприjављивање набавке и употребе; 
4) ношење оружjа у Школи; 
5) наплаћивање припреме ученика Школа у коjоj jе наставник у радном односу, а ради оцењивања, односно полагања испита; 
6) долазак на рад у припитом или пиjаном стању, употреба алкохола или других опоjних средстава; 
7) неоправдано одсуство са рада наjмање три узастопна радна дана; 
8) неовлашћена промена података у евиденциjи, односно jавноj исправи; 
9) неспровођење мера безбедности деце, ученика и запослених; 
10) уништење, оштећење, скривање или изношење евиденциjе, односно обрасца jавне исправе или jавне исправе; 
11) одбиjање давања на увид резултата писмене провере знања ученицима, родитељима, односно другим законским заступницима; 
12) одбиjање приjема и давања на увид евиденциjе лицу коjе врши надзор над радом Школе, родитељу, односно другом законском заступнику; 
13) неовлашћено присваjање, коришћење и приказивање туђих података; 
14) незаконит рад или пропуштање радњи чиме се спречава или онемогућава остваривање права детета, ученика или другог запосленог; 
15) неизвршавање или несавесно, неблаговремено или немарно извршавање послова или налога директора у току рада; 
16) злоупотреба права из радног односа; 
17) незаконито располагање средствима, школским простором, опремом и имовином Школе; 
18) друге повреде радне обавезе у складу са законом. 

8/26. Лакше повреде радне обавезе 
Члан 171.
Лакше повреде радних обавеза и дужности јесу:
1.	одевање и облачење супротно Правилима о понашању ученика, запослених и родитеља и других лица 
2.	коришћење мобилног телефона за време часа;
3.	необавештавање ученика, родитеља и трећих лица о њиховим првима;
4.	неоправдано пропуштање запосленог да у року од 24 часа обавести о спречености доласка на посао;
5.	неблаговремени долазак на посао  и одлазак с посла пре истека радног времена за запослене ван наставе, односно неблаговремени долазак на час  и одлазак са часа пре истека часа за наставнике;
6.	несавесно чување и држање службених списа или података;
7.	непоштовање одредби у вези са заштитом здравља на раду;
8.	прикривање материјалне штете, мањег обима;
9.	кашњења дужа од недељу дана за израду припрема за час, планова рада и извештаја о раду;
10.	невршење дежурства по утврђеном распореду;
11.	неовлашћено вршење послова, службених и других радњи које су  накнадно одобрене од стране директора или другог надлежног лица;
12.	самовољно напуштање часа или испита;
13.	изазивање материјалне штете, мањег обима;
14.	необавешавање о промени адресе пребивалишта, презимена, или других података значајних за вођење евиденција из радног односа;
15.	непоштовања одредби закоона и других општих аката којима се регулише начин и поступак оцењивања;
16.	недолично понашање према осталим запосленима, ученицима и сарадницима, односно понашање супротно одредбама општих аката Школе, а које не представља тежу повреду радних обавеза;
17.	неовлашћено вршење послова, службених и других радњи које нису ни накнадно одобрене од стране директора или другог надлежног лица;
18.	неоправдани изостанак с посла један радни дан;
19.	самовољно мењање распореда часова без знања директора;
20.	онемогућавање или спречавање другог радника у извршавању својих радних обавеза;
21.	пушење у просторијама Школе или на местима где то није предвиђено;
22.	необавештавање ученика, родитеља и трећих лица о њиховим обавезама и одговорностима;
23.	неоправдано неодазивање или изостајање са расправе запосленог који је позван као сведок у поступку за утврђивање дисциплинске одговорности другог запосленог; 
24.	непостојање дневне и месечне припреме за час и планова рада;
25.	неоправдано одсуствовање с посла за време када је обавезно присуство (неприсуствовање седницама стручних органа, комисија и тимова);
26.	неотклањање узрока који угрожавају безбедност и услове рада ученика, запослених и трећих лица;
27.	одбијање да прими ученика на час или избацивање ученика са часа;
28.	неуредно и неблаговремено вођење дневника рада тако што се: не уписују изостанци ученика, не уписују часови, не попуњавају странице и табеле, не уписују оправдани и неоправдани изостанци, не уписују изречене дисциплинске мере ученицима, односно неуредно вођење електронског дневника, а што не представља тежу повреду радне обавезе;
29.	недостављање потврде лекара о привременој спречености за рад,  најкасније у року од три дана од дана настанка спречености;
30.	одбијање писменог радног налога, односно одбијање пријема решења које доноси директор или школски одбор;
31.	неприсуствовање седницама стручних органа
32.	неизвршавање или неблаговремено извршавање радних обавеза које су предвиђене Решењем о утврђивању статуса наставника у погледу рада са пуним или непуним радним временом у оквиру 40 часовне радне недеље Правилником о организацији и систематизацији радних места и другим општим актима Школе;
За лакше повреде радне обавезе може се изрећи писмена опомена или новчана казна у висини закључно до 19% од плате исплаћене за месец у коме jе одлука донета у траjању до три месеца. 
8/27. Дисциплински поступак 
Члан 172.
Дисциплински поступак се покреће и води за учињену тежу повреду радне обавезе из члана 164. и повреду забране из чл. 110–113. Закона. 
Директор Школе покреће и води дисциплински поступак, доноси решење и изриче меру у дисциплинском поступку против запосленог. 
Дисциплински поступак покреће се писменим закључком, а коjи садржи податке о запосленом, опис повреде забране, односно радне обавезе, време, место и начин извршења и доказе коjи указуjу на извршење повреде. 
Запослени jе дужан да се писмено изjасни на наводе из закључка из става 3. овог члана у року од осам дана од дана приjема закључка. 
Запослени мора бити саслушан, са правом да усмено изложи своjу одбрану, сам или преко заступника, а може за расправу доставити и писмену одбрану. 
Изузетно, расправа се може одржати и без присуства запосленог, под условом да jе запослени на расправу уредно позван. 
Дисциплински поступак jе jаван, осим у случаjевима прописаним законом. 
По спроведеном поступку доноси се решење коjим се запосленом изриче дисциплинска мера, коjим се ослобађа од одговорности или коjим се поступак обуставља. 
Покретање дисциплинског поступка застарева у року од три месеца од дана сазнања за повреду радне обавезе и учиниоца, односно у року од шест месеци од дана када jе повреда учињена, осим ако jе учињена повреда забране из чл. 110–113. Закона, у ком случаjу покретање дисциплинског поступка застарева у року од две године од дана када jе учињена повреда забране. 
Вођење дисциплинског поступка застарева у року од шест месеци од дана покретања дисциплинског поступка. 
Застарелост не тече ако дисциплински поступак не може да се покрене или води због одсуства запосленог или других разлога у складу са законом. 
Дисциплински поступак и изрицање дисциплинских мера за учињене таже и лакше повреде радне обавезе, ближе се уређују Правилником о правима, обавезама и одговорности запослених. 

8/28. Дисциплинске мере 
Члан 173.
Мере за тежу повреду радне обавезе из члана 164. и повреду забране из чл. 110–113. Закона су новчана казна, удаљење са рада и престанак радног односа.
Мере за лакшу повреду радне обавезе су писана опомена и новчана казна у висини до 20% од плате исплаћене за месец у коме jе одлука донета у траjању до три месеца.
Новчана казна за тежу повреду радне обавезе изриче се у висини од 20%–35% од плате исплаћене за месец у коме jе одлука донета, у траjању до шест месеци.
Запосленом коjи изврши повреду забране прописане чланом 112. Закона jеданпут, изриче се новчана казна или привремено удаљење са рада три месеца.
Запосленом коjи изврши повреду забране прописане чл. 110, 111. и 113. Закона, односно коjи други пут изврши повреду забране прописане чланом 112. Закона и запосленом коjи учини повреду радне обавезе из члана 164. тач. 1)–7) Закона, изриче се мера престанка радног односа.
Запосленом престаjе радни однос од дана приjема коначног решења директора.
За повреду радне обавезе из члана 164. тач. 8)–18) Закона изриче се новчана казна или удаљење са рада у траjању до три месеца, а мера престанка радног односа уколико су наведене повреде учињене свесним нехатом, намерно или у циљу прибављања себи или другоме противправне имовинске користи.

8/29. Престанак радног односа 
Члан 174.
Радни однос запосленог у Школи престаје са навршених 65 година живота и најмање 15 година стажа осигурања. 
Запосленом престаје радни однос ако се у току радног односа утврди да не испуњава услове из члана 139. став 1. Закона о основама система образовања и васпитања или ако одбије да се подвргне лекарском прегледу у надлежној здравственој установи на захтев директора. 
Запослени коме престане радни однос из разлога утврђеног чланом 139. став 1. тачка 2) закона, остварује право на отпремнину. 
8/30. Право на штрајк
Члан 175.
Запослени у школи остварују право на штрајк у складу са Законом и законом којим се уређује штрајк.
Штрајкачки одбор и запослени који учествују у штрајку дужни су да штрајк организују и воде на начин којим се не угрожава безбедност ученика и запослених и имовине и омогућава наставак рада по окончању штрајка.
Наставник и стручни сарадник остварују прaво на штрајк под условом да обезбеде минимум процеса рада школе, у остваривању права грађана од општег интереса у средњем образовању и васпитању.
Минимум процеса рада за наставника је извођење наставе у трајању од 30 минута по часу у оквиру дневног распореда и обављање испита, а за стручног сарадника – 20 часова рада недељно.
Ако наставник и стручни сарадник учествују у штрајку не обезбеђујући минимум процеса рада из става 4. овог члана, директор школе покреће дисциплински поступак.
Наставнику и стручном сараднику, за повреду обавезе из става 4. овог члана, изриче се мера престанка радног односа.
Директор школе је дужан да за време штрајка организованог противно одредби става 4. овог члана, обезбеди остваривање наставе или обављање испита, односно дежурство васпитача док траје штрајк.
8/31. Правна заштита 
Члан 176.
На решење о остваривању права, обавеза и одговорности запослени има право на жалбу Школском одбору, у року од 15 дана од дана достављања решења директора. 
Школски одбор дужан jе да одлучи по жалби у року од 15 дана од дана достављања жалбе. 
Школски одбор решењем ће одбацити жалбу, уколико jе неблаговремена, недопуштена или изjављена од стране неовлашћеног лица. 
Школски одбор ће решењем одбити жалбу када утврди да jе поступак доношења решења правилно спроведен и да jе решење на закону засновано, а жалба неоснована. 
Ако Школски одбор утврди да су у првостепеном поступку одлучне чињенице непотпуно или погрешно утврђене, да се у поступку ниjе водило рачуна о правилима поступка или да jе изрека побиjаног решења неjасна или jе у противречности са образложењем, решењем ће поништити првостепено решење и вратити предмет директору на поновни поступак. 
Против новог решења директора запослени има право на жалбу. 
Ако Школски одбор не одлучи по жалби или ако запослени ниjе задовољан другостепеном одлуком, може се обратити надлежном суду у року од 30 дана од дана истека рока за доношење решења, односно од дана достављања решења. 
У радном спору запослени коjи побиjа коначно решење, тужбом мора обухватити и првостепено и другостепено решење. 

9. ЕВИДЕНЦИЈЕ У ОБРАЗОВАЊУ И ВАСПИТАЊУ 
9./1. Евиденција о ученицима које води школа 
Члан 177.
Сви видови прикупљања, обраде, обjављивања и коришћења података спроводе се у складу са Законом, посебним и законом коjим се уређуjе заштита података о личности. 
Школа води прописану евиденциjу у штампаном и/или електронском облику о ученицима, о родитељима, односно другим законским заступницима и о запосленима. 
Евиденциjа о ученицима и о родитељима, односно другим законским заступницима представља скуп личних података коjима се одређуjе њихов идентитет, образовни, социjални и функционални статус и потребна додатна образовна, социjална и здравствена подршка, у складу са посебним законом. 
Евиденциjа о запосленима представља скуп личних података коjима се одређуjе њихов идентитет, степен и врста образовања, радно-правни статус, плата и подаци за њен обрачун и исплату, стручно усавршавање, положени испити за рад у образовању и васпитању, кариjерно напредовање и кретање у служби, у складу са посебним законом. 
Школа води: 
1) матичну књигу уписане деце и ученика; 
2) евиденциjу о васпитно-образовном, образовно-васпитном, односно васпитном раду и о успеху и владању ученика и одраслих; 
3) записник о положеним испитима; 
4) евиденциjу о издатим jавним исправама. 
Евиденциjа из става 4. тачка 2) овог члана може се водити и електронски. 
Евиденциjе из става 4. овог члана Школа води на српском jезику ћириличким писмом на прописаном обрасцу. 
Школа jе руковалац података из ст. 1–3. овог члана и одговорна jе за њено прикупљање, употребу, ажурирање и чување, у складу са овим, посебним законом и законом о заштити података о личности. 
Врсте, назив, садржаj образаца евиденциjе и jавних исправа и начин њиховог вођења, попуњавања, издавања, прописуjе министар, у складу са Законом и посебним законом. 

9/2. Јединствени информациони систем 
Члан 178.
Јединствени информациони систем просвете (у даљем тексту: ЈИСП) успоставља и њиме управља Министарство. 
Школа уноси и ажурира податке из евиденциjа из члана 174. овог закона у електронском облику у ЈИСП у оквиру одговараjућег регистра. 
Министарство води регистар: 
1) Школа; 
2) деце, ученика и одраслих; 
3) запослених у Школама. 
Ближе услове и начин успостављања ЈИСП-а, регистара, вођења, прикупљања, уноса, ажурирања, доступности података коjи се уносе у регистре, као и врсти статистичких извештаjа на основу података из регистара, прописуjе министар. 
9/3. Јединствени образовни број
Члан 179.
За потребе вођења регистра из члана 175. став 3. тачка 2) Закона и заштите података о личности формира се jединствени образовни броj (у даљем тексту: ЈОБ) коjи прати његовог носиоца кроз све нивое формалног образовања и васпитања и представља кључ за повезивање свих података о ученику у ЈИСП-у. 
JOБ представља индивидуалну и непоновљиву ознаку коjа се састоjи од 16 карактера и коjа се додељуjе детету, ученику и одраслом у аутоматизованом поступку преко ЈИСП-а, на захтев Школе, при првом упису у установу. 
Привремени ЈОБ додељуjе се детету, ученику и одраслом до добиjања jединственог матичног броjа грађана, страном држављанину, лицу без држављанства, прогнаном и расељеном лицу. 
У захтеву за доделу ЈОБ-а Школа уноси податке у ЈИСП о идентитету, ученика (име, презиме, име jедног родитеља, jединствени матични броj грађана, броj пасоша и издавалац за стране држављане). 
Подаци о личности из става 4. овог члана прикупљаjу се искључиво у сврху доделе ЈОБ-а детету, ученику и одраслом. 
Овлашћено лице Школе дужно jе да ЈОБ лично достави ученику преко родитеља, односно другог законског заступника у затвореноj коверти, заjедно са подацима за лични приступ регистру из члана 175. став 3. тачка 2) Закона и да о томе води евиденциjу. 
Подаци о ЈОБ-у и привременом ЈОБ-у чуваjу се траjно. 
Министарство jе руковалац подацима о личности из става 4. овог члана. 
Ближе услове у погледу поступка доделе ЈОБ-а, прописуjе министар. 

9/4. Подаци у регистру ученика
Члан 180.
Школа уноси и ажурира податке из члана 174. став 2. Закона у регистар  ученика, преко свог приступног налога преко ЈОБ-а, и то: 
1) податке за одређивање идентитета ученика: ЈОБ, пол, датум, место и држава рођења, држава и место становања; 
2) податке за одређивање образовног статуса ученика: претходно завршен програм образовања и васпитања, односно ниво образовања, jезик на коjем су завршени претходни нивои образовања и васпитања, Школа, група, разред и одељење у коjи jе уписан, врста и траjање програма образовања, jезик на коме се изводи образовно-васпитни рад, матерњи jезик, национална припадност (изjашњавање о националноj припадности ниjе обавезно), изборни програми, образовање по индивидуалном образовном плану, оцене, положени испити, похвале и награде освоjене током образовања, изостанци, владање и издате jавне исправе; 
3) податке за одређивање социjалног статуса ученика: припадност социjално угроженим категориjама становништва, услови становања и стање породице; социjални статус родитеља, односно другог законског заступника: стечена стручна спрема, занимање и облик запослења; 
4) податке за одређивање функционалног статуса ученика: подаци добиjени на основу процене потреба за пружањем додатне образовне, здравствене и социjалне подршке коjу утврђуjе Интерресорна комисиjа, односно Школа и уносе се у регистар као податак о постоjању функционалних потешкоћа у домену вида, слуха, грубе или фине моторике, интелектуалних потешкоћа, потешкоћа са комуникациjом, са понашањем и социjализациjом. 
Руковалац подацима из става 1. овог члана jе Министарство. 
9/5. Евиденција о успеху ученика
Члан 181.
Евиденцију о успеху ученика чине подаци којима се утврђује постигнут успех ученика у учењу и владању и то: оцене у току класификационог периода, закључне оцене из наставних предмета и владања на крају првог и другог полугодишта, закључне оцене на крају школске године, оцене на матури и завршном испиту и подаци о издатим ђачким књижицама, сведочанствима и дипломама, уверењима о успеху ученика и дипломама за изузетан успех, наградама и похвалама, као и о оценама постигнутим на испитима. 

9/6. Евиденција о испитима
Члан 182.
Евиденцију о испитима чине подаци о разредним, поправним, контролним и годишњим испитима, о завршном испиту, допунским испитима, годишњим и другим испитима у складу са законом, као и податак о називу рада који је саставни део одређеног испита.
9/7. Евиденција о образовно-васпитном раду
Члан 183.
Евиденцију о образовно-васпитном и васпитном раду чине подаци о: подели предмета, односно модула на наставнике и распореду часова наставе и осталих облика образовно-васпитног рада, уџбеницима и другим наставним средствима, распореду писмених радова, контролним вежбама, остваривању школског програма, сарадњи са родитељима и локалном самоуправом, васпитној групи, годишњем програму васпитног рада и његовом остваривању и осталим облицима васпитног рада, у складу са Законом.

9/8. Евиденција о запосленима
Члан 184.
Подаци о запосленима о коjима Школа води евиденциjу из члана 174. став 3. Закона су лични подаци, и то: име и презиме, jединствени матични броj грађана, пол, датум рођења, место, општина и држава рођења, држављанство, национална припадност (изjашњавање о националноj припадности ниjе обавезно), адреса, место, општина и држава становања, контакт телефон, адреса електронске поште, ниво и врста образовања и Школа у коjоj jе стечен наjвиши степен образовања, податак о образовању из члана 142. Закона, психолошкоj процени способности за рад са децом и ученицима, познавању jезика националне мањине, стручном испиту, односно лиценци, врсти радног односа, начину и дужини радног ангажовања, истовременим ангажовањима у другим Школама, подаци о стручном усавршавању и стеченим звањима, изреченим дисциплинским мерама, подаци о задужењима и фонду часова наставника, васпитача, стручних сарадника и помоћних наставника, учешћу у раду органа Школе, а у сврху остваривања образовно-васпитног рада, у складу са овим и посебним законом. 
Подаци о запосленима су плата и подаци за њен обрачун и исплату. 
Руковалац подацима из ст. 1. и 2. овог члана jе Школа. 

9/9.Подаци у регистру запослених
Члан 185.
Школа уноси и ажурира податке из члана 174. став 3. Закона у регистар запослених, и то: 
1) податке о идентитету: име, презиме, име jедног родитеља, jединствени матични броj грађана, пол, датум, место и држава рођења, држава и место становања, адреса, контакт телефон и други подаци у складу са законом; 
2) податке о професионалном статусу: степен и врста образовања, jезик на коjем jе стечено основно, средње и високо образовање, Школа у коjоj jе ангажован, радно-правни статус, стручно усавршавање, положени испити за лиценцу и подаци о суспензиjи и одузимању лиценце, кариjерно напредовање и кретање у служби. 
Подаци о запосленима су плата и подаци за њен обрачун и исплату. 
Од података из регистра запослених доступни су jавности име и презиме, степен и врста образовања, Школа у коjоj jе ангажован, подаци о стручном испиту, односно лиценци и кариjерном напредовању. 
Руковалац подацима из ст. 1. и 2. овог члана jе Министарство. 

9/10.Сврха обраде података
Члан 186.
Сврха обраде података о коjима Школа води евиденциjу jесте праћење и унапређивање квалитета, ефикасности и ефективности рада Школе и запослених, праћење, проучавање и унапређивање васпитања и образовања деце, односно образовног нивоа ученика и одраслих у процесу образовања и васпитања и остваривање права на издавање jавне исправе. 
Сврха обраде података из регистара из члана 175. став 3. Закона jесте обезбеђивање индикатора ради праћења и унапређивања квалитета, ефикасности и ефективности система образовања и васпитања на нивоу укупног система, Школе и поjединца, а нарочито праћење обухвата деце, ученика и одраслих образовањем и васпитањем, њиховог напредовања и образовних постигнућа, напуштања образовног система од стране деце, ученика и одраслих, завршавања образовања; функционисање система образовања и васпитања, планирања и предузимања мера образовне и уписне политике; спровођења завршних испита и матуре; праћење професионалног статуса и усавршавања запослених; праћење рада Школе, финансирања система образовања и васпитања, стварање основа за спровођење националних и међународних истраживања у области образовања и васпитања, као и безбедно, ефикасно и рационално чување података и извештавања о образовним индикаторима по преузетим међународним обавезама. 

9/11.Коришћење података
Члан 187.
Корисник свих података из регистара из члана 175. став 3. Закона jе Министарство.
Школа jе корисник података коjе уноси у регистре и статистичких извештаjа коjи проистичу из њих.
Родитељ, односно други законски заступник ученика, може добити податке коjи се о његовом детету, односно ученику воде у регистру из члана 175. став 3. тачка 2) Закона, у складу са законом коjим се уређуjе заштита података о личности.
Податке коjи се о њему воде у регистру из члана 175. став 3. тачка 2) Закона може добити и одрасли, у складу са законом коjим се уређуjе заштита података о личности.
Запослени у Школи може добити податке коjи се о њему воде у регистру из члана 175. став 3. тачка 3) Закона, у складу са законом коjим се уређуjе заштита података о личности.
Корисник података из регистара из члана 175. став 3. Закона може бити и државни и други орган и организациjа, као и правно и физичко лице, под условом да jе законом или другим прописима овлашћено да тражи и прима податке, да су ти подаци неопходни за извршење послова из његове надлежности или служе за потребе истраживања, уз обезбеђивање заштите података о идентитету личности.

9/12.Ажурирање и чување података
Члан 188.
Школа ажурира податке у евиденциjама коjе води на дан настанка промене, а наjкасниjе 15 дана од дана промене. 
Школа уноси, односно ажурира податке у регистре из члана 175. став 3. Закона на дан настанка промене, а наjкасниjе 30 дана од дана промене. 
Податке у евиденциjи из члана 174. став 4. тач. 1) и 4) Школа чува траjно, а из тач. 2) и 3) – 10 година. 
Подаци из регистра о Школи чуваjу се траjно. 
Подаци из регистра ученика чуваjу се траjно, осим података о социjалном, здравственом и функционалном статусу ученика коjи се чуваjу пет година од престанка статуса. 
Подаци из регистра о запосленима чуваjу се траjно. 
9/13.Заштита података
Члан 189.
Прикупљање, чување, обрада и коришћење података спроводе се у складу са Законом, посебним законом и законом коjим се уређуjе заштита података о личности и наjвишим стандардима о заштити података. 
Школа обезбеђуjе мере заштите од неовлашћеног приступа и коришћења података из евиденциjа коjе води. 
За потребе научноистраживачког рада и приликом обраде података и израде анализа лични подаци користе се и обjављуjу на начин коjим се обезбеђуjе заштита идентитета личности. 
10. ЈАВНЕ ИСПРАВЕ 
10/1 Издавање јавне исправе
Члан 190.
На основу података унетих у евиденцију, школа издаје јавне исправе.
Јавне исправе, у смислу Закона о средњем образовању и васпитању су: ђачка књижица, преводница, уверење, сведочанство и диплома.
Свака jавна исправа садржи Мали грб Републике Србиjе. 
Школа уписаном редовном ученику издаје ђачку књижицу, а приликом исписивања – преводницу.
Школа издаје ученику уверење о положеном испиту, односно о савладаном програму стручног оспособљавања и сведочанство за сваки завршени разред.
Јавна исправа се издаје на српском језику ћириличким писмом, латиничким писмом у складу са законом, а када се настава изводи и на језику националне мањине, јавна исправа се издаје и на том језику.
Министар прописује образац јавне исправе и одобрава његово издавање, осим за електронску картицу.
Веродостојност јавне исправе се оверава печатом, сагласно закону.
10./2 Дупликат јавне исправе
Члан 191.
Школа издаје дупликат јавне исправе на прописаном обрасцу, после проглашења оригинала јавне исправе неважећим у „Службеном гласнику Републике Србије” на основу података из евиденције коју води.
У недостатку прописаног обрасца, школа издаје уверење о чињеницама о којима води евиденцију у складу са законом.
Дупликат јавне исправе потписује Директор Школе и оверава на прописан начин као и оригинал.

10./3 Поништавање јавне исправе
Члан 192.
Школа поништава јавну исправу, ако утврди:
1)	да није издата на прописаном обрасцу;
2)	да ју је потписало неовлашћено лице;
3)	да није оверена печатом у складу са законом;
4)	да није издата на језику и писму у складу са законом;
5)	да није издата на основу прописане евиденције или да подаци у исправи не одговарају подацима у евиденцији;
6)	да ималац јавне исправе није савладао прописани школски програм, односно наставни план и програм;
7)	да ималац јавне исправе није положио прописане испите у складу са овим законом. 
Ако школа не поништи јавну исправу, у складу са законом, поништиће је Министарство.

10./4 Оглашавање поништавања јавне исправе
Члан 193.
Школа, односно Министарство оглашава поништавање јавне исправе у „Службеном гласнику Републике Србије”.

10./5 Утврђивање стеченог образовања у судском поступку
Члан 194.
Лице које нема јавну исправу о стеченом образовању, а евиденција о томе, односно архивска грађа је уништена или нестала, може да поднесе захтев надлежном суду, ради утврђивања стеченог образовања. 
Захтев из става 1. овог члана садржи доказе на основу којих може да се утврди да је то лице стекло одговарајуће образовање и потврду да је евиденција, односно архивска грађа уништена или нестала.
Потврду да је архивска грађа уништена или нестала издаје школа у којој је лице стекло образовање или друго правно лице које је преузело евиденцију, односно архивску грађу. Ако нико није преузео евиденцију, односно архивску грађу, потврду издаје Министарство.
Члан 195.
Решење о утврђивању стеченог образовања, доноси надлежни суд у ванпарничном поступку, на основу писмених доказа.
Решење којим се утврђује стечено образовање замењује јавну исправу коју издаје школа.
11. ПОСЛОВНА И ДРУГА ТАЈНА
Члан 196.
Пословну тајну Школе представљају исправе и подаци утврђени законом, овим Статутом,и другим општим актима Школе, чије би саопштавање неовлашћеном лицу  било противно пословању Школе и штетило би инересима  и пословном угеду Школе, ако законом није другачије одређено.
Исправе и друге податке  који су утврђени као пословна тајна, може другим лицима саопштитити једино директор Школе.
Члан 197.
Пословну тајну дужни су да чувају сви запослени који на било који начин сазнају за исправу или податак који се сматра пословном тајном.
Дужност чувања пословне тајне траје и по престанку радног односа.
Запослени су дужни да чувају пословну тајну  за коју сазнају у вршењу послова са другим установама и предузећима.
Члан 198.
Поред података  који су законом проглашени пословном тајном,пословном тајном сматрају се и:
-подаци о мерама и начину поступања за време ванредних околности,
-план техничког и физичког обезбеђења имовине и објекта Школе,
-подаци који се припремају за надлежне органе јединице локалне самоураве,
-уговори, понуде, финансијко пословање,
-као и други подаци и исправе које Школски одбор прогласи пословном тајном.
Члан 199.
Професионалном тајном сматарају се и интимни и лични подаци из живота запослених и ученика, подаци из молби грађана и подаци о родитељима ученика, чије би саопштавање и објављивање могло нанети моралну и материјалну штету запосленом, ученику, односно родитељу ученика и трећим лицима.
Члан 200.
Запослени који користи исправе и документа који представљају пословну и професионалну тајну дужан је да их чува на начин који онемогућава њихово коришћење од стране неовлашћених лица.
Члан 201.
Општим актом Школе може се детаљније утврдити чување, обезбеђивање и промет докумената и података који представљају пословну или професионалну тајну.

13. ОБАВЕШТАВАЊЕ И ИНФОРМИСАЊЕ
Члан 202.
Запослени у Школи имају право да редовно, благовремено и истинито буду обавештени нарочито о :
-извршавању  Годишњег плана рада Школе,
-стицању и коришћењу средстава,
-материјално- финансијском пословању,
-одлукама Школског одбора и других органа у Школи,
-препорукама, налозима и упозорењима просветних саветника и просветних инспектора.

III ПРЕЛАЗНЕ И ЗАВРШНЕ ОДРЕДБЕ

Члан 203.
За све што није прописано овим Статутом непосредно се примењују одредбе Закона и посебног закона.
Школа може другим општим актима регулисати права, обавезе и одговорности запослених, ученика и родитеља ученика, односно законских заступника, као и трећих лица у складу са другим законом којим се уређуjе рад. 

Члан 204.
Статут Школе ступа на снагу осмог дана од дана објављивања на огласној табли Школе.
Статут Школе објављен је на огласној табли Школе дана 04.04.2018.године. 

  ПРЕДСЕДНИК ШКОЛСКОГ ОДБОРА

    _________________________________